2. XII. 1911. Koponen.— Wuorentaus. 35 



viime talvena Torpin kylän metsässä Eckerössä. Rouva 

 Karlson sanoi miehensä noin kesäkuun puolivälissä nähneen 

 naaraan ja sitä huononlaisesti seuraavan vasikan. Näin il- 

 moittivat ylioppilaat neidit Aino Kouvo ja Ahonen. Heinä- 

 kuun puolivälissä väittivät Storbyn luotsit nähneensä uros- 

 hirven uivan Storbyn edustalla olevan lahden yli pohjoi- 

 sesta-eteläiselle niemelle. Aikaisemmin on v. 1894 löydetty 

 hirvensarvia Saltvikistä ja Lemlandista. Viimeinen hirvi am- 

 muttiin V. 1788 Lemlandissa." 



Ylioppilas Y. Wuorentaus jätti seuraavan tiedonannon: 

 Muutamia kasvilöytöjä alueelta Ostrob. borealis. 



Salix myrsinites L. Heinäkuun 5 p:nä 1910 tapasin 

 Kempeleessä rautatien varressa aseman ja Tupoksen pysä- 

 kin välillä Salix myrsinites-pensRan. Kaikesta päättäen on 

 löytö ainoa laatuaan, sillä en silloin enkä myöhemminkään 

 liikkuessani tuon laajan alueen, Liminganniityn, eri osissa 

 onnistunut tapaamaan toista pensasta. Liminganniityllä esiin- 

 tyy kyllä muitakin pohjoisia muotoja, esim. Ranunculus hy- 

 perboreus, Saxifraga hirculus ja Dianthus superbus, mutta Sa- 

 lix myrsinites' en löytyminen lienee sentään erikoisemmin 

 merkittävä, sillä onhan sen entinen tunnettu eteläisin löytö- 

 paikka paljon pohjoisempana, Kemin tienoilla. Pensaasta on 

 ylioppilas M. E. Huumonen, joka alueella on tehnyt kasvitie- 

 teellisiä tutkimuksia, jättänyt näytteen yliopiston kokoelmiin. 



Picea excelsa Link. 1. virgata Casp. Matkustaessani viime 

 kesänä elokuun alussa Seuran stipendiaattina Säräisniemelle, 

 kuulin Utajärvellä ylioppilas Arvi Korhoselta, että siellä 

 Haapalan talon ja Nakkilan mökin välillä lähellä maantietä, 

 sen eteläpuolella, kasvaa riippakuusi. Sivuuttaessani maini- 

 tun paikan huomasin ilmoituksen oikeaksi. Kuusi on noin 

 9 m korkea, 42 cm juuresta ympärimitaten. Puu on seu- 

 dulla yleisesti tunnettu ja siitä on revitty kaikki alimmat 

 oksat „muistoiksi" aina 4 m korkeuteen saakka, joten se nyt 



