1. II. 1913. Sahlberg, Ponera punctatissima. 71 



funnit att arten är Rogers Ponera punctatissima. Dess 

 viktigaste karaktär, som äfven af namngifvaren framhållits, 

 är att maxillarpalperna bestå af en enda, mycket liten led, 

 då de hos P. contracta bestå af tvenne leder, af hvilka den 

 andra är betydligt längre och försedd med ett ändborst. 

 Dessutom har den mycket finare och tätare punktur samt, 

 såsom Emery i sitt sista stora arbete (Beiträge zur Mono- 

 graphie der Formiciden des paläarktischen Faunengebietes 

 VIII, Ponerinae, Deutsch, ent. Zeitschr. 1909, 368, fig. 7, och 

 373, fig. 11) framhåller, kortare första antennled, h vilken ej 

 på långt när når hufvudets bakkant, en karaktär hvarigenom 

 den skiljer sig såväl från P. coarctata som äfven från den 

 ännu närmare stående P. ediiardi For. från Medelhafslän- 

 derna. 



Att en art af släktet Ponera och särskildt P. punctatis- 

 sima skulle förekomma ute i det fria samt kunna bygga och 

 fortplanta sig så långt mot Norden som i Jyväskylä-trakten, 

 vid 62° 10' n. br., var högeligen oväntadt. Uti Auri vil- 

 li us' år 1909 utkomna bearbetning af myrorna i „Svensk 

 insektfauna" upptages underfamiljen Ponerinae alls icke, och i 

 Emerys och Forels „Catalogue des Formicides d'Eu- 

 rope" 1879, däri författarne söka att tydliggöra arternas ut- 

 bredning mot Norden genom angifvande af den isoterm, vid 

 hvilken deras nordligaste fyndort är belägen, säges att denna 

 art ute i det fria förekommer ända till isotermen för 17° vid 

 Aachen, och att den därjämte blifvit funnen under blomkru- 

 kor i varma växthus i några nordligare belägna större städer, 

 t. ex. London, Berlin och Köpenhamn. I sitt sista arbete 

 säger Emery, att den förekommer i mellersta Europa på 

 enstaka ställen i England, Tyskland, Frankrike och Schweiz, 

 delvis i orangerier. Redan år 1872 har jag funnit flera 

 exemplar i det varmaste växthuset i härvarande Botaniska 

 trädgård samt offentliggjort en uppsats därom i Notis. F. et 

 Fl. Fenn. XIV (1875), p. 311. Då här ingå beskrifningar på 

 arbetare och hona, synes det mig onödigt att nu ånyo be- 

 skrifva arten. Jag ber därför att få hänvisa till denna upp- 

 sats samt vill här endast nämna, att de vid Jyväskylä funna 



