162 Huumonen, Kasvisto- ja kasvuUisuustnuistiinpanoja. 3. V. 1913. 



Muita on joukossa: Marsupella emarginata, Jungerm. quinque- 

 dentata, Scapania irrigua, Mnium cinclidioides, Dicranum elon- 

 gatum, Amphidium Moiigeotii ja Plagiothecium silvaticum. 



Sivummalla kasvoi aika runsaasti m. m. Lychnis alpina 

 ja Cerastium alpinum. 



Viimeksi mainitut luettelot ovat vastustamattoman sil- 

 miinpistävinä todistuksina veden määräävästä merkityksestä 

 kasvullisuudelle. Tuiki karulle kvartsiittikalliollekin loihtii 

 se monilajisen runsaan kasvipeitteen. 



Siirryn Ostrobothnia mediaan. 



Yksityisinä kasvistohavaintoina Oulaisten — Merijärven — 

 Alavieskan — Ylivieskan väliltä mainittakoon: Heleocharis ma- 

 millatus on yleinen maantienojissa. Samoin Sparganium glo- 

 meratum. Alopecurus fulvus on yleisempi ja runsaampi kuin 

 Ai geniculatus. Juncus conglomeratus pieninä ryhminä siellä 

 täällä. Maantien ojien seisovassa vedessä: Sphagnum Duse- 

 nii, Sph. riparium, Drepanocladus fluitans, Potamogeton alpi- 

 nas, P. pusillus, Callitriche verna, C. polymorpha. Tievierillä 

 Prunella vulgaris yleinen. Oulaisissa ja Merijärvellä en huo- 

 mannut maantien varrella Cirsiiim lanceolatiim'ia, mutta kyllä 

 heti Kalajoen puolella ja Alavieskassa yleisenä. Ylivieskassa 

 kasvoi rautatiesillan luona Lappa tomentosa. 



Skitzeinä suokasvullisuudesta olkoon pari muistiinpanoa. 



Muistiinpano lähes parin tynnyrinalan suuruisesta metsän 

 reunaamasta maantienvarsisuosta Oulaisissa. 19. VII. 1912. 



Pohjana yhtämittainen vesisilmäinen, hyllyvä Sphagnum- 

 peite, jonka muodostavat Sph. subsecundum ja Sph. obtusum, 

 seassa Drepanocladus fluitans. Equis. fluviatile (limosum) 6 — 7, 

 Erioph. angustifol. 4 — 6, Carex rostrata 6, C. limosa 6, C. chor- 

 dorrhiza 4 — 5, C. canescens 4 — 5, Comarum pai. 4, Cicuta vi- 

 ro sa 3. 



Vastapäätä edellistä, maantien toisella puolen, on vähän 

 pienempi, kannattamattoman hyllyvä Carex flliformis-suo, 

 jossa pohjalla Sph. subsecundum, Sph. amblyphyllum ja vähän 

 Sph. Dusenii'tsi. Kuivuneet männyn näreet ja kitukoivut osot- 

 tavat paikalla varemmin olleen metsää. 



