164 Huumonen, Kasvisto- ja kasvullisuusmuistiinpanoja. 3. V. 1913. 



Eräässä kohden kohoaa rantaniitystä lehtomainen saari. 

 Se alkaa pensasvyöhykkeellä, jossa Alnus incana, Betula odo- 

 rata, Salix phylicifolia, S. cinerea, S. aurita, Rhamnus fran- 

 gilla, Rosa cinnamomea ja Ribes nigrum. Pensaiden välissä 

 paikoin runsas Molinia caerulea, ynnä Lysimachia vulgaris, 

 Veronica longif. ja Tanacetum vulgare-ryppåitå, sekä niu- 

 kahko Convallaria majalis. 



Merijärven rannalla on samat vyöhykkeet kuin edellä 

 on mainittu Tähtijärven rannalta. Kuitenkin on paikoin Joncus- 

 vyöhykettä ennen, tai sen ja Äira-niityn välillä Phalaris arun- 

 cf/nac^a-kasvustoja. Myös voi Carex aguaf/7/s-vyöhyke paikoin 

 puuttua, mutta Heleocharis- ja Jwncüs-vyöhykkeet esiintyvät 

 säännöllisesti. 



Aira casspitosa-mitty on usein laajalti aivan puhdasta. 

 Toisilla aloilla on sesissa niukalti: Thalictrum f lavum, Ranunc. 

 repens, Ulmaria pentap., Rubus arcticus, Comarum pai, Viola 

 pai, Veronica longif. ja Valeriana officinalis. 



Paikoin on i4/ra-niityn alavammilla kohdin runsas Juncus 

 filiformis ja joissakin lanttopaikoissa vallitsee Erioph. angusti- 

 folium, joukossa myös harva Calamagr. stricta. Lauttojen 

 laiteilla voi olla myös Agrostis alba. 



Kalajoen varrella ei joen perkauksen vuoksi yleensä enää 

 satu merkitsevämpiä tulvia eikä siis ole huomattavampia 

 tulvaluonnonniitty-alueita. 



Alavieskan järvestä Kalajokeen laskevan Ruonanojan mo- 

 lemmin puolin on kyllä luonnonniittyjä, mutta lietteen las- 

 keutuminen niille on hyvin vähäinen. Ojan rannalla on ± 3 m 

 leveä Carex aquatilis-Yyö, seassa (3 — 5) Caltha pai, Cicuta 

 virosa, Lysim. thyrsifl. ja Galiiim uligin. Sen takana seuraa 

 harvaheinäinen (7) Agrostis canina-niitty, jossa Carex Goo- 

 denoughii, Luzula campestris coli., Ranunc. repens, Comarum 

 pai, Viola pai, Epilobium pai., Peucedanum pai. ja Lysim. 

 thyrsifl. Kaikki n. 4 — 6, sekä Calamagr. stricta 1 — 4. Poh- 

 jalla on melkein yhtämittainen Drepanocladus fluitans, seassa 

 niukka Calliergon sp., ynnä Polytr. juniperinum. 



Jonkun verran korkeammilla kohdilla on kapeita Aira 

 caespitosa-sarkoja., mutta ehdottomasti laajimmat alat on 

 Agrostis'en hallussa. 



