14 Nn.s SvLvÉN. (640) 



voro ofta nog helt fåtaliga. De rena kamgranarna förekommo alltid i 

 flertal inom varje bestånd, fläckvis kunde de till och med vara nära nog 

 ensamhärskande, men inom beståndet i dess helhet stodo de alltid täm- 

 ligen långt tillbaka i antal för borstgranarna. Det största antalet kam- 

 granar har jag i det senast vmdersökta Malingsbo-beståndet med 95 st. 

 rena kamgranar, 14 st. mer eller mindre typiska oregelbundna kamgra- 

 nar och 43 st. granar av övergångstyp kam-borstgran mot 134 st. 

 borstgranar. 



Övergångsformer de olika förgreningstyperna emellan voro naturligtvis 

 nu liksom i Fålebergs-beståndet långt ifrån sällsynta. Då borst- och 

 kamgranar voro de talrikast representerade typerna, voro naturligtvis 

 övergångsformer dem emellan jämförelsevis vanliga. Men även för övriga 

 övergångstyper funnos ej sällan tydliga representanter. 



Långt ifrån alla granar ha dock kunnat inrangeras under de fem förut 

 uppställda förgreningstyperna eller övergångstyperna dem emellan. Flere 

 nya typer ha på olika håll mött. Och många starkt undertryckta indi- 

 vid ha ej med säkerhet kunnat hänföras till någon bestämd förgrenings- 

 typ. För enkelhets skull ha de alla, såväl representanter för nya typer 

 som till typen obestämbara granindivid, under utearbetet sammanförts 

 under gemensam beteckning »/» och vid utarbetandet af anteckningarna 

 ha de alla uppförts under rubriken granar av obestämd förgrenings- 

 typ». Några skogligt sett viktigare nya förgreningstyper ha ej på- 

 träffats. 



Liksom /-granarna ha även övriga granar i uteanteckningarna upp- 

 tagits under olika bokstavsbeteckning, <?, b, c, d och e för respektive 

 rena kamgranar, oregelbundna kamgranar, borstgranar, bandgranar och 

 plangranar. 



Fördelningen av de olika förgreningstyperna inom de undersökta be- 

 ständen framgår av tabell i, sid. 642. 



Materialets bearbetande påbörjades redan tidigt. För de rena huvud- 

 typerna av förgreningsformer bestämdes ofta redan omedelbart efter 

 utearbetsdagarna kubikmassa och formklass med tillhjälp av JONSONS 

 tabell. Och för några av de undersökta bestånden uppritades kurvor 

 för höjd och brö.sthöjdsdiameter för granar av olika förgreningstyp. De 

 slutliga uträkningarna och kurvorna ha dock först nu medhunnits, och 

 har jag för detta tidsödande arbete måst anlita räknebiträde, vars in- 

 tresserade och flitiga arbete jag i hög grad har att tacka för att arbetet 

 inom rimlig tid kunnat slutföras. 



För varje bestånd för sig ha jämförelser gjorts mellan granar av olika 

 förgreningstyp. Trädens höjd, brösthöjdsdiameter, formpunkt, formklass 

 och kubikmassa ha härvid blivit föremål för jämförelse. För varje vik- 



