XiLS Sylvén. 



(646) 



De kamgransiirtiide granarna äro även här något överlägsna granar av 

 annan förgreningstyp; med iindantag för de oregelbundna kamgranarna, som 

 även här äro de avgjort starkaste, äro de dock så pass likartade med borst- 

 granarna, att någon egentlig skillnad mellan a-, ac- och r-granar här ej kan 

 sägas föreligga, l^andgrunarna komma här borstgranarna ytterligt nära, deras 

 medeldiameter överstiger t. o. m. något borstgranarnas. Plangranarna stå lägst 

 vad medeldiameter och kubikmassa beträffar, men med 22 meters medelhöjd 

 överträffa 'de i höjd alla de övriga utom ^-granarna. Medeltalen för form- 

 jiunkter och formklasser äro nära nog desamma inom alla de olika typerna; 

 det är endast de lägst stående bandgranarna, som nämnvärt och mindre för- 

 delaktigt skilja sig från de övriga. Ue till diameter och kubikmassa lägst 

 stående plangranarna representera här de högsta medeltalen för formpunkter 

 och formklasser. 



Mallngsbo=beståndet n:o 3. 



C':a 1 00-årig, växtlig, mossrik l)arrl)landskog med övervägande gran strax 

 ovanför föregående. 



6 5 undersökta granar, därav närmare uträknade: 



10 rena kamgranar [a) 4 plangranar (<?) 



25 borstgranar [r) 7 kam-borstgranar [ar') 



Medeltal och kurvor se tabell 4 och fig. 6. 



Tabell 4. 



De rena kamgranarna stå här avgjort främst, vad både diameter, höjd och 

 kubikmassa beträffar. Borst- och kam-borstgranarna stå varandra nära, 

 de förra till diameter och kubikmassa överlägsna de senare, men något un- 

 derlägsna dem i höjd. IMangranarna visa lägsta medeltalen för både dia- 

 lueter, höjd och kubikmassa. Lägsta formi)unkts- och formklassmedeltalen 

 träffa vi denna gången hos kamgranarna, de högsta hos kam-borstgra- 

 narna; borst- och plangranarna äro varandra härutinnan lika, något under- 

 lägsna <7r granarna. 



Malingsbo^beståndet n:o 4. 



C:a loo-ärig, växtlig, mossrik granskog nedanför landsvägen \id Lövtjärn, 

 Dalarna, Malingsbo, Landsvägssången. 



