i 3^ 



TORSTKN LAGERBERG. 



(lo) 



hängarc i Skkxaxder. I den skola av växtgeografer, som under hans 

 ledning uppvuxit, tillämpas den också allmänt. Ståndortsanteckningarna 

 såväl som den grafiska framställningen a\- växtsamhällena utföras dock i 

 det mera fullkomnade skick, i vaket de framträda i Sf.RXAM)P:rs studier 

 ö\er de s}'dnärkiska barrskogarnas ut\eckling. Det här nedan (fig. i) re- 

 f t s r V i:)roducerade schemat för en moss- 



rik talLskog är hämtat ur denna 

 undersökning (Serxander, II, sid. 

 19). 



Att metoden betydde en stor 

 vinst för den växtgeografiska forsk- 

 ningen är odisputabelt. Genom in- 

 förandet av bestämda biologiska 

 typer — de ovannämnda grund- 

 formerna - — som indelningsgrund 

 samt frekvensbeteckningar för ar- 

 terna ble\' det nämligen möjligt 

 att på ett särdeles översiktligt sätt 

 / k^TxIy^V^ I I karaktärisera växtsamhällen av de 



rr l>\.K;f»vK^A A aIa A y\ A A A /\ A 7^:^ ,•, 1 c o , , 



^ mest olika slag. otandortsanteck- 



Fig. I. Grafisk framställning av en mossrik tall- nJnggrna på skogsförsöksanstal- 

 skog med ymnigt ristäcke. Teckenförklaring: i. ^ 



Skiktindelning: a högsta skogsskiktet (här tall), tens provytor ha, -sasom ovan 

 b lägsta skogsskiktet, c snärskiktet, d högsta fält- nämnts, redan från början upprät- 



skiktet (här gran), e mellersta fältskiktet (här blå- 

 bär), / lägsta fältskiktet (här lingon, ljung), ,^ tats efter HuLTS mönster; själva 

 bottenskiktet (här Jlyiocomiicm parietumm). 2. markfloran har underkastats en så 

 Ymnighetsgrader: e enstaka, t tunnsådd, s strödd, 



/■ riklig, y ymnig. fullständig analys som möjligt med 



GraphischeDarstellungeioesmoosreichenKiefernwaldesmit Samtidigt angivande aV yiimighetS- 

 dichter Heidelbeerdecke nach Sekna.ndf.r. Zeichen- ^^3^^^ frir <;åvä] hir>lnCTi'?k-a tvner 

 erklärung: I. Schichteintcilung: a Hochwaldschicht (hier &'^0^' ^"' Sa\ ai DlOlOglSKa lypef 

 Kiefer), b Niederwaldschicht, c Strauchschicht, ä höchste c^„, fx,. cincl^ilz-li nri^f^r 

 Feldschicht fhier Fichte) e mittlere Feldschicht (hier ^""' '"' enSKUUd dritr. 

 Heidelbeere), / niedrigste Feldschicht (hier Preisselbeere, TTfcil-f/arno frir att (=>n *»ftf>r T-TlTT TC 



Heide), g Bodenschicht (hier Hyloccmium parietinum). UtSlKlCma lOr ail Cn eiUCrnUl^lb 



= . Häufigkeitsgrade:^j^jereinzelt.J^spärlich, . zerstreut, prJnclp företagen Uppskattning EV 



markflorans ymnighetsgrader skall 

 ge ett sant uttryck för de faktiska förhållandena äro icke alltid lika. Om 

 vegetationen är fullständigt jämnt fördelad över den undersökta ytan, och 

 om denna icke tages alltför stor, kan uppskattningen helt naturligt utföras 

 med större precision. Ofta nog förekomma emellertid de allmännare ar- 

 terna fläckvis ymnigare, och det blir då svårare att avgöra deras bety- 

 delse för växttäcket i dess helhet. Då vidare såsom grund för de av 

 HULJ" använda ymnighetsgraderna icke ligga några på förhand närmare 

 fixerade utbredningsförhållanden inom en given ytenhet, göras de- 

 samma i varje fall beroende av förrättningsmannens subjektiva omdöme. 



