(l6l) REDOGÖRELSE KÖR STATENS SK.OGSFORSÖKSAXSTALT UNDER ÅR 1914. 5 



Av »Meddelanden frän Statens Skogsförsöksanstalt» har under året 

 tryckts häftet ii, omfattande 200 sidor förutom 24 sid. resuméer å tyska 

 språket med 62 illustrationer. I detta häfte har skogsavdelningen publi- 

 cerat: 



Gunnar Sciiotte: Redogörelse för verksamheten vid Statens Skogs- 

 försöksanstalt under år 191 3. I. Skogsavdelningen. 

 Tallplantor av frö från olika hemort. Ett bidrag till proveniens- 

 frågan . 



Edvard Wibeck: Skogsträdens frösättning hösten 1914. 



I den nya publikationsserien, flygblad, som Skogsförsöksanstalten 

 börjat utgiva under året, har skogsavdelningen bidragit med följande: 



Gunnar Sciiotte: Tillgången pä kött och skogsfrö i 91 3 — 1914. (Elyg- 

 blad n:o i, jan. 19 14.) 

 Ett observandum vid inköp av skogsfrö. (Flygblad n:o 3, nov. 1914.) 



Edvard Wibeck: Tillgången pä kött och skogsfrö 1914 — 1915- (^''b'S- 

 blad n:o 4, dec. 1914) 



Stockholm den 20 januari 1915. 



Gunnar Schotte. 



II. Naturvetenskapliga avdelningen. 



Första delen av berättelseåret, januari — april, upptogs uteslutande av 

 innearbeten. 



De redan under år 191 3 påbörjade bakteriologiska undersökningarna 

 av jordprov frän brandfält, ljunghedar och vanlig normal skogsmark 

 fortsattes efter i huvudsak samma grunder som förut. Av särskilt in- 

 tresse ha därvid de resultat visat sig vara, som erhöUos vid undersök- 

 ningen av jordproven från brandfält. Det har nämligen visat sig, att 

 i dem förekomma salpeterbildande bakterier, som äro jämförelsevis 

 sällsynta i vår svenska skogsmark, och som eljest i regel endast finnas 

 i de mest näringsrika skogsjordarna. En undersökning av växterna å 

 brandfält under den förflutna sommaren har ock visat, att den av bak- 

 terierna bildade salpetern har stor betydelse för växternas utveckling å 

 brandfälten. 



För att närmare belysa de klimatiska villkoren för skogarnas försump- 

 ning i Norrland utfördes en beräkning av luftens mättningsdeficit på 9 

 olika över hela landet spridda [)latser. För beräkningen ha meteorolo- 



