20 RKDOGORKLSE KÖR SKOGSFÖRSÖKSANSJAI.TKNS VKRK.SA.MHKr. (762) 



i sålunda särskilt starkt gallrade försöksytor finnes redogjort i natur- 

 vetenskapliga avdelningens berättelse. 



I förra trearsbcrättelsen framhöll jag, att erfarenheterna vid revisio- 

 nerna av gallringsytorna ådagalagt, att det förut använda sättet att 

 fälla ett antal provstammar ej gav tillräckligt noggranna resultat. l"'el- 

 källan vid användande a\' olika provstammar för skilda ui)pskattniiigar 

 kan bli ganska avsevärd. Det blir därför nödvändigt att söka använda 

 sig av stående provstammar. Det av C.AJ.^NUS uppfunna spegelinstru- 

 mentet har emellertid ej visat sig kunna användas för grenrika träd eller 

 i alltför täta bestand, och avläsningarna med detsamma kunna ej heller 

 göras tillräckligt skarpa. Jag har därför lätit förfärdiga särskilt lätta 

 stegar av ask med steg av bambu. Det blir emellertid ganska tidsödande 

 att på så sätt uppmäta de stående träden. De.ssutom räcka ej avdel- 

 ningens expensmedel till för de betydande fraktkostnader, som dessa 

 stegar kräva vid transport långa sträckor landsväg i Norrland. Ofta äro 

 också ytorna så belägna, att väg ej finnes till dem. Det blir dä all- 

 deles för dyrbart att lata bära upp stegarna i avlägsna skogstrakter. 

 Jag har därför för uppskattningen av mera avlägset liggande ytor nöd- 

 gats f. n. överge tanken pä stående provstammar och aterga till fällande 

 av nya provstammar vid revisionerna även med risk att provytorna ej 

 kunna tillräckligt skarpt uppskattas. 1 viss män kunna emellertid {)rov- 

 stammarna bättre utväljas, sedan de uttagas ej endast med hänsyn till 

 olika dimensioner utan även efter skilda k ronskikt. Kronskiktens ku- 

 bikmassa uträknas numera var för sig, varvid också deras medelhöjd, 

 medeldiameter m. m. beräknas. Härigenom vinnas betydande fördelar. 

 Man erhåller en mera ingående kännedom om beständen och v ä.x- 

 lingarna inom desamma. Vidare blir det helt säkert fördelaktigare att 

 kunna bonitera bestånden, ej som hittills efter medelhöjden, utan efter 

 ett visst kronskikts (helst det förstas) medelhöjd. Gallringens beskaf- 

 fenhet kommer nämligen ej att nämnvärt fiirändra ett visst skikts me- 

 delhöjd. Utgår man däremot frän hela bestantlets medelhöjd, ta givet- 

 vis krongallrade bestand en lägre växtlighetsgrad än laggallrade av 

 samma beskaffenhet, vilket ju ;ir orimligt. — \'idare sektioneras nu- 

 mera allt utgallrat virke. Härigenom blir åtminstone den utgallrade virkes- 

 massan riktigt bestämd. De utgallrade träden äro också mer eller mindre 

 onormala och kunna åtminstone ej kuberas efter det kv arvarande bestån- 

 dets höjd och formtalskurvor. 



Slutligen kan omnämnas, att en utredning igångsatts för att pröva, 

 om den av Jox.SOX framlagda taxeringsmetoden av stående träd even- 

 tuellt kan användas vid provstammarnas uppskattning. 



