(763) II. SKOGSAVDKLNINGEN. 2 1 



Då emellertid alla dessa gallringsytor kräva betydande tid och kost- 

 nader, torde böra diskuteras, vad man tänker sig nå genom detta ar- 

 bete, och i vad mån det ytterligare behöver utvidgas för att fylla sitt 

 ändamål. 



Slutmålet med de olika gallringsserierna vore att direkt jämföra skilda 

 metoder eller med olika styrka utjörda gallringar. Emellertid har det 

 visat sig, att marken växlar högst avsevärt på små områden eller ock är 

 beständstätheten från början olika. Det är därigenom ytterst svårt att 

 erhålla flera fullt jämförbara avdelningar, när man givetvis vill ha dem 

 av någorlunda storlek, 20 — 25 ar. Det är egentligen endast i synnerligen 

 vällyckade skogsodlingar — såsom granplanteringarna i södra delarna av 

 landet — som jämförbara avdelningar tämligen lätt kunna erhållas. 



1 många fall kan man emellertid använda enskilda försöksytor, som 

 blott bestå av en avdelning, för att komma problemet inpå livet. Här- 

 vid böra dock ytorna underkastas ett mera ingående studium. Så sker 

 ock genom att uppskattningstalen uträknas skiktvis och genom att träden 

 beskrivas noga, i det de hänföras till vissa trädklasser. Man får på så 

 sätt en fullt nöjaktig bild av bestånden och av de åtgärder, som vid- 

 tagits med desamma. 



Resultaten från gallringsytorna böra vidare kunna samarbetas till till- 

 växtöversikter för smärre områden av landet eller för utarbetaridet av 

 s. k. erfarenhetstabeller för landet i dess helhet eller för större zoner av 

 detsamma. Härvid mötes man likväl av betydande svårigheter, emedan 

 en någorlunda tillförlitlig erfarenhetstabell först kan upprättas, sedan 

 ytorna underkastats ett flertal revisioner, åtminstone 3 — 4. En utjämning 

 av resultaten från de olika revisionerna är nämligen önskvärd, då man 

 måste erkänna, att våra uppskattningsmetoder ej äro tillräckligt skarpa. 

 När det gäller orörda eller svagt låggallrade bestånd kan visserligen en 

 sammanställning lättare ske av endast en gång uppskattade bestånd under 

 antagande av att utgallrade stammar och genom självgallring utfallna träd 

 tillhöra de minsta dimensionerna. Men när det gäller de starka gallring- 

 arna, eller vi komma in på krongall ringarna och de mera fria gallrings- 

 formerna, har man ej någon sådan stödjepunkt vid jämförelse mellan be- 

 stand a\- olika åldrar. Då måste man lita till erfarenheten från bestånd, 

 som skötts och bokfcirts under en längre tid. 



F^ärmed anser jag mig visat, att sammanställningar av försöksanstaltens 

 provytsmaterial ej på länge ännu kunna publiceras och i varje fall ej 

 under den kommande treårsperioden. Gallringsserier, som reviderats ett 

 par tre gånger kunna dock möjligen publiceras som exempel, i de fall, 

 då de erbjuda något allmännare intresse. Hittills har dock endast en av 



