24 REDOGÖRKI.SE FOR SKOGSfORSÖKSANSTAI. TKNS V^:RKSAMF^K^. (766) 



relsen faststälkla arbetsprooraniniet förcskrcws med anlediiini; härav, att 

 anstalten borde såsom en förberedelse till barrblandskogarnas undersök- 

 nino äEjna uppmärksamhet åt frågan, huru en för praktiskt behov läm- 

 pad undersökning av desamma kan företagas, samt till nästa 3-årsmöte 

 framlägga förslag i detta avseende. För att dessförinnan fä någon känne- 

 dom om barrblandskogen och erfarenhet om det större räknearbete, som 

 dessa ytor medföra, ha å Skagersholm anlagts 3:ne försöksytor, från 

 vilka resultaten publicerats\ Härjämte ha några barrblandskogsytor till- 

 kommit, bekostade av sydsvenska skogskommittén. Gallringsytornas i 

 rena bestånd uppgifter ha ovan sammanfattats i fyra punkter, l^arrbland- 

 bestånden komma att giva värdefullt material för belysande av åtmin- 

 stone 3 av dessa. Däremot är jag ytterst txeksam, huruvida utarbetande 

 av erfarenhetstabeller för barrblandskogen är eftersträvansvärt. De kom- 

 ma nämligen säkerligen att kräva alltför mycken tid och kostnader. I 

 varje fall kan lämpligen ej nu ytor börja utläggas med tanke härpå. 

 Däremot bli barrblandskogsytorna av intresse för jämförelse mellati de 

 olika frä(hla^e>is utveckling i blandskogsbestånd vid olika starka gall- 

 ringar. Av betydelse vore också en jämförelse mellan rena och blandade 

 bestånd och böra, där så ske kan, ytor även utläggas med tanke härpå. 



Givetvis bli dock försöksytorna i barrblandbestånd ganska tidskrävande. 

 Man kan beräkna, att det kräver fullt ut den dubbla tiden att be- 

 handla och uträkna en blandskogsyta av t\'å trädslag mot en yta i rent 

 bestånd. I den män anslagen räcka till, föreslås, att lämpliga bland- 

 skog.sytor utläggas och gallras samt ingående studeras ur de synpunk- 

 ter, som ovan framhållits. 



När nu i år en särskild entomolog kommer att anställas vid försöks- 

 anstalten, bör i samband med gallringsundersökningarna upptagas ingående 

 studier över barkborrarna och märgborren. I synnerhet den sistnämnda 

 synes alltmer bliva vår farligaste skadeinsekt och följer i viss mån gall- 

 ringarna, vilket särskilt visat sig å försöksytor i västra Sverige. Det gäl- 

 ler att definitivt avgöra, huru gallring.svirket bör behandlas, för att man 

 skall kunna förebygga märgborrens härjningar. 



2 Tillväxtytor. 



Som redan förut blivit nänuit i denna berättelse, sammanfattas under 

 denna rubrik sådana provytor, med vilka i regel ej vidtagits några skogs- 

 vård.sätgärder. Mertalet härunder förda ytor äro därför tillfälliga. De 

 ha vanligen uj)pskattats endast en gång, för att gi\a e.xempel pä pro- 



^ Gunnar Schottf. : Trennc gallringsytor Ti Skagcrsholins kronopark. Ktt bidrag till 

 kännedomen om })arrl)lan<l>;kogen. Medd. från statens skogsförsöksansialt, II. lo. 



