(807) VI. SPECrALPROGRAM FÖR DE NORRLANDSKA SKOGARNAS FÖRYNGRING. 65 



I. Undersökning av norrlandsskogarnas fröproducerande 



förmåga. 



Huvudmassan av de norrländska skogarna bestå av överåriga individ. 

 Just härigenom har man i aUmänhet ansett, att det borde vara ganska 

 vanskhgt att på naturhg väg föryngra norrlandsskogarna. Ett stöd för 

 detta antagande har man haft i äldre undersökningar, utförda av HOLMERz' 

 och undertecknad^ enligt vilka framgår, att z <a;//;«Ä«^^/ yngre och medel- 

 ålders skog lämnar tyngre och mera grobart frö än äldre träd. Senare lär 

 emellertid jägmästare A. HOLMGREN genom några smärre ännu ej pu- 

 blicerade undersökningar funnit, att även ganska gamla träd kunna giva 

 en om ock liten kvantitet gott grobart frö. Det synes vara av stor vikt 

 att dessa undersökningar verkställas i större skala och under en följd av år. 

 Vid avverkningarna böra sålunda på lämpliga platser ställas fröträd av 

 olika beskaffenhet i äldre bestånd, vilka träd därefter friställas, beskrivas 

 och inregistreras. Från dessa träd insamlas sedan kotten under en följd 

 av år och klänges, varefter fröets kvaUtet och kvantitet undersökes. 

 Härigenom erhålles en stastistik på den kvantitet frö och dess beskaf- 

 fenhet, som den gamla skogen kan lämna, och ett svar på det viktiga 

 spörsmålet, huruvida det lönar sig att spara fröträd i mycket gammal 

 skog eller att från dem insamla kött. Då det norrländska tallfröet sy- 

 nes ha större markgroningsprocent än tallfröet i sydligare trakter, bör 

 i detta sammanhang fröets kvalité även utrönas genom markgronings- 

 försök i trakter, klimatiskt likvärdiga med dem, där det skördats. 



2. Försök för erhållande av naturlig föryngring. 



Fördelen av markberedning för erhållande av naturlig föryngring har 

 visat sig alltmera påtaglig. För att på enklaste, billigaste och bästa 

 sätt åstadkomma beredning av markytan finnas sedan gammalt några 

 redskap, varjämte flera nya apparater härför konstruerats under se- 

 naste tid. Här må erinras om den finska svedjeplogen, klösharven av 

 en större stock, kultivatorsharven, ViRÉNS kulturplog, BERGLINDS rut- 

 hackningsmaskin, GrafströMS radhackningsapparat, Haugens skogsharv, 

 P. C. Lokens och Skurdals harvar samt Domarnässtocken. Dessa 

 olika redskap utprovas noga å skilda markslag. Resultaten av dessa 

 redskapsprovningar, som böra delvis upprepas, när eventuellt nya red- 

 skap tillkomma, böra kunna pucliceras utan att man inväntar besånings- 

 resultaten. Härigenom kan bland skogsägarna tämligen snart spridas 



' HoLMERZ C. G.: Om tallens grobarhetsålder, Tidskr. för skogshushålln. 1 900. 

 '^ SciiOTTE, Gunnar: Tallkottens och tallfröets beskaffenhet skördeåret 1 903 — 1904. 

 Medd. fr. Statens skogsförsöksanstalt 1905. 



