(82q) tallens och granens fiender bland småfjärilarna. 87 



Antennerna (fig. 1 1 ^) äro korta och mörkfärgade. 2:dra leden är 

 1^/5 gäng sin diameter; övre sinneskäglan något större än den nedre, 

 bakre häret litet, placerat nästan i jämnhöjd med det större, som är 5 

 gånger ledens längd. 3:dje leden är ^3 ^^ den andra och avsmalnar 

 något framåt samt bär två små hår och en sinneskägla, som är längre 

 än 4:de leden; denna är mycket liten och bär i spetsen ett grovt borst, 

 ,5 gånger ledens längd. 



Labrum (fig. 1 1 c) är i framkanten halvcirkelformigt utskuren med 

 en liten smal skåra i mitten. Av håren äro II och IV lika långa och 

 omkring dubbelt så långa som de övriga; VI i rät linje framför II och 

 I något framom II. 



Mandiblerna (fig. 1 1 <^/) äro 4-spetsade med skarpa tänder; i:sta och 

 4:de tanden mindre än de båda andra, den senare genom en liten in- 

 skärning skild från den något konvexa överkanten. 



Granknoppsmalen. ÅJ^gyresthia illuminatella Zell. 



Vår kunskap om grankoppsmalen förskriver sig från 1830-talet, då 

 Saxesen gjorde den till föremål för grundliga undersökningar, vilkas 

 resultat Ratzeburg (1840, sid. 246 — ^248) återger. 



Efter denna tidpunkt har den ej blivit studerad, och man finner i 

 handböckerna blott ett sammandrag av Ratzeburgs uppgifter. 



Dessa äro emellertid delvis ofullständiga, varjämte arten, som i det 

 följande skall visas, uppträder väsentligt olika alltefter trädens ålder. 



Utveckling och levnadssätt. 



Av denna art skadade granknoppar observerades d. 23 maj i trakten 

 av Experimentalfältet; spetsknopparna voro torra och bruna och de när- 

 mast nedanför varande barren voro avfallna (fig. 12); topp- och sido- 

 skotten voro fullständigt urätna och delvis fyllda med exkrementer, 

 varjämte i toppknoppen låg en liten puppa med huvudet vänt mot 

 skottets bas. 



Fjärilarna kläcktes under en tidrymd av omkring 14 dagar, från d. 

 14 till d. 27 juni, och i senare insamlat material av angripna knoppar 

 funnos blott tomma pupphudar; flygtiden inträffar således i Stockholms- 

 trakten under sista hälften av juni, d. v. s. den börjar senare än i Tysk- 

 land, där den uppges äga rum från maj till juli. 



Tyska författare omnämna ej, att förutom knopparna även en större 

 eller mindre del av skottaxeln förstöres. Tvärtom framhåller RATZE- 

 BURG (sid. 247): »Wenn die Knospen an der Spitze des Triebes nicht 

 hinreichen, um die Raupe bis zur Verwandlung zu ernähren, so frisst 



