(845) 



TALLENS OCH GRANENS FIENDER BLAND SMÅFJÄRILARNA. 



103 



käglorna är den nedre dubbelt så lång som den övre och lika lång som 

 den tredje och fjärde leden tillsammans; tredje ledens sinneskägla är 

 längre än fjärde leden, vilkens grova terminalborst är i '/j gånger själva 

 leden. 



Labrum (fig. 26 c). Bredden förhäller sig till längden som 7: 3 och 

 längden i en sidolob till längden i mitten som 3: 2. Av håren är II 

 längst, så följa I och IV, som äro lika långa, så V och VI; III är 

 kortast; I sitter lika nära kanten som VI. Av de ventrala borsten är 

 det laterala blott hälften sä långt som de bägge andra. 



Mandiblerna (fig. 26 (/) äro 4 tandade, med smala tänder och en 

 rundad, tunn innerkant. 



Foto. av iörf. 

 Fig. 27. Tallskottmalen {Hcringia dodecella L.), 

 omk. 7j. 



Tallskottmalen. Heringia dodecella L. 

 I likhet med Cedestis gysse- 



linella och Ocnerostonia pini- 

 ariella lever denna art som 

 larv i tallens barr, men i 

 motsättning till dem är det 

 blott under den tidigare delen 

 av sitt liv, som den är barr- 

 minerare, under det att den 

 senare delen därav tillbringas 

 i knopparna. Härigenom blir 

 dess verksamhet vida skadligare än de båda andra arternas. 



De uppgifter man har om artens levnadssätt och utvecklingsstadier 

 äro mycket ofullständiga. SORHAGEN (1886, sid. 198) omtalar endast, 

 att han funnit larven i april uti tallens knoppar, samt att angripna knop- 

 par kännas igen på ett svagt kådutflöde. JUDElCH-NlT.SCHE (1895, sid. 

 1013) meddelar intet därutöver. ECKSTEIN (1897, sid. 526) komplette- 

 rar väsentligt kunskapen om levnadssättet genom uppgifterna, att honan 

 i maj belägger tallknopparna med ett ägg var samt att larven övervin- 

 trar i dessa. 



I skarp motsats till dessa uppgifter äro de, som NUSSLIN lämnar i 

 den sista upplagan av sitt arbete (1913, sid. 430). Han uppgiver, efter 

 meddelande av Dl.Sf^)UÉ i Speyer, att larven först minerar i tallens barr 

 samt att den efter att hava övervintrat i dessa från mitten av april an- 

 griper knopparna och urhålkar dessa samt förpuppas där och kläckes 

 i maj. 



Vi finna således, att ECKSTEINS och NUSSLINS uppgifter angående 

 artens levnadssätt i flera punkter avvika från varandra, och att dess lev- 



