(917^ SKOGSTRÄDENS KRÖSÄTTNING ÅR IQ I 5. I35 



än normalt. Stark värme inträffade den 9 — 12 och något svagare i 

 södra och mellersta Sverige den 24 — 26. Stark frost inträffade efter 

 den förra och före den senare värmeperioden, särskilt natten till den 21. 



Nederbörden utgjordes huvudsakligen av regn, men i norra Sverige 

 också av snö. Sådan föll också på spridda ställen i mellersta och södra 

 delen av landet den 18 och 19. Nederbördsmängden understeg den nor- 

 mala i större delen av Götaland, men eljest rådde överskott, mest i 

 Uppsala och Gävleborgs län, där den uppgick till respektive 270 och 

 230 % av den normala. I medeltal för hela riket var nederbörden 123% 

 av den normala, 



Oktober inånad. Temperaturen var i större delen av landet i medel- 

 tal -t- I till + 6°, endast i det inre av Norrland och i nordligaste delen 

 av Kopparbergs län nedgick den till omkring — 1°. I nordvästra delen 

 av Norrbottens län var den något högre än den normala, eljest överallt 

 lägre än denna. Stark kyla rådde över hela landet den 24 — 31. 



Nederbörden, som bestod dels av regn, dels av snö, var mestadels 

 ganska obetydhg, medeltalet för riket uppgick denna månad blott till 

 21 % av det normala. Snötäcke bildades redan under månadens första 

 vecka i det inre av Norrland samt i mellersta och västra delen av Svea- 

 land, i slutet av månaden låg snö över nästan hela landet. 



Tallens och granens blomning. 



Tallen har över hela landet haft en i allmänhet svag blomning. Så- 

 som av tabell I närmare framgår, har den förhållandevis bästa blom- 

 ningen ägt rum inom Luleå, Skellefteå, Umeå och Gävle- 'ala distrikt, 

 där åtminstone från 10 — 14 % av bevakningstrakterna riklig blomning 

 hos fristående träd rapporterats. 



Granen har i år blommat medelmåttigt till rikligt inom större delen 

 av landet. Den ojämförligen svagaste blomningen hade granen inom 

 Melleista Norrlands distrikt, den rikaste inom Bergslags, Östra, Smålands, 

 Södra och framför allt Västra distriktet. 



Tillgången på tall= och grankott. 



Kartan å sid. 919 visar tillgången på i-årig tallkott; den är tydligt- 

 vis att anse såsom ganska ringa. I överensstämmelse med vad som an- 

 märkts rörande tallens blomning, ge vissa delar av nordligaste och syd- 

 ligaste Norrland löften om en något rikligare kottillgång än landet i 

 övrigt till nästföljande år, men i stort sett bör man räkna med att 19 16, 

 vad tallen angår, blir ett synnerligen klent fröär. 



Förekomsten av 2=årig tallkott visar en något gynnsammare total- 

 bild än motsvarande av i-årig kött, ehuru även här tillgången är i stort 



