2. XII. 1916. Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 51 



Arvoisan Seuran stipendiaattina retkeilin viime kesänä 

 (1916), paitsi varsinaisella tutkimusalueellani Pohjois-Savossa, 

 myös Koillis-Savoon rajoittuvalla osalla Kajaanin kasvialuetta, 

 eteläisen Sotkamon länsiosissa, minne minut erään geologi- 

 sen kartan osottamat kalkkiesiintymät houkuttelivat. On- 

 nistuin täällä tekemään pari heinäkuun viikkoa kestäneillä 

 retkilläni eräitä mielenkiintoisia kasvilöytöjä, pääasiallisesti 

 erikoisen suuren ravintorikkautensa kautta huomattavilla 

 kasvupaikoilla. Kerron seuraavassa löydöistäni, samalla lä- 

 hemmin kuvaten kasvupaikkain laatua pikamuistiinpanojeni 

 mukaan. 



Useimmat eteläisen Sotkamon hedelmällisistä kasvupai- 

 koista sijaitsevat seuduilla, missä vuoriperä geologisen kar- 

 tan osoituksen mukaan on tienoon yleisestä vuoriperästä 

 (graniittia ja graniittigneissiä) poikkeavaa. Eroitan näitä 

 hedelmällisiä, yleensä ilmeisesti enemmän tai vähemmän 

 runsaasti kalkkipitoisia kasvupaikkoja kolmenlaisia: 1) do- 

 lomiitti a 1 u e i 1 1 a s i j a i ts e V a t, 2) serpentiini- ja 

 oliviinikallioiden kasvupaikat ja 3) kvartsiit- 

 tiselä n teiden yhteydessä olevat. Sammal- ja put- 

 kilokasvillisuuden esiintyminen on kullakin näistä jossain 

 määrin erilaista. Dolomiittialueilla esiintyy sekä kalkkisam- 

 malia että korkeampiakin kalkkia suosivia harvinaisia lajeja; 

 serpentiini- ja oliviinikallioilla ei ole juuri muita kuin edel- 

 lisiä ja putkilokasveista vain aniharvoja. Ja kummastuttavan 

 samanlaista on niiden kasvillisuus Rautavaaralla ja Kaavil- 

 lakin. Kvartsiittiselänteihin liittyneillä lehtomailla taas on 

 suhde päinvastainen: siellä on suuri joukko varmasti maan 

 kalkkiperäisyydestä riippuvia siemenkasveja ja sanikkaisia, 

 vaan ei kalkkisammalia muualla kuin rinnepurojen varsilla 

 sijaitsevilla suosilmäkkeillä ja letoilla selänteiden juurilla. 

 Kovan maan kallioilta en sen sijaan niitä löytänyt. Näin 

 ainakin Vuokatin rinteellä Sotkamossa ja muutamin paikoin 

 Savossakin. 



Lihavan maaperän kasvupaikoista ovat Sotkamossa 1 e h- 

 tomuodostumat erilaisine sivumuotoineen huomattavim- 

 mat. Kaikki ne lehtoseudut, joilla kävin, ovat järjestään 



