54 Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 2. XII. 1916. 



carolinum sekä useita lettosaroja ja niittyvilloja, kaikkia run- 

 saasti. 



Dolomiittiseuduiila tapaamani purovarret olivat lehtojen 

 ja lettojen välimuotoja. Ne olivat verrattain vähän viettäviä 

 ja loivia, josta syystä» vedenkulku oli hidasta. Tulvien ai- 

 kana joutunevat ne melkein kokonaan veden alle. Siitä on 

 seurauksena, että useat aremmat lehtokasvit eivät ota oikein 

 viihtyäkseen niillä. Nämä samaiset tulvat ovat nimittäin 

 koverrelleet kivien välit ojille ja kuopille ja vieneet paraim- 

 mat mullasaineet alemmas. Maaperä on niissä sen vuoksi 

 enemmän tai vähemmän mättäistä ja louhuista. Siitä huo- 

 limatta tapasin niillä useampia aivan oikeita lehtokasveja, 

 kuten Viola mirabilis, V. umbrosa, Actaea, Galium triflorum, 

 Daphne, Carex digitata, Fragaria, Triticum caninum ja Pteri- 

 dium aquilinum. Muita huomattavia lajeja olivat: Viburnum 

 ja Glyceria remota sekä kuivemmilla kohdilla Geiim, Calam- 

 agrostis arundinacea, C. lapponica, Taraxaciim crassipes ja 

 T. galeatum Dahlst. (= T. molle Lindb. fil.). Molemmat viime- 

 mainitutkin ovat Sotkamossa harvinaisia ja kasvavat vain 

 parhaimmilla paikoilla, vaikka omilla levenemisalueillaan, 

 edellinen Savossa ja siitä etelään ja jälkimäinen esim. Suo- 

 mussalmella ovat tavallisia ja runsaita sukunsa edustajia. 

 Kosteammat, tasaiset kohdat näillä purovarsilla ovat leton- 

 luontoisia niille ominaisine heinineen ja sammalineen. Vii- 

 memainituista oli huvittavin sievä Catoscopium nigritiim, 

 jota kasvoi runsaasti eräällä pienellä letolla muutaman lammin 

 päässä. 



Muutoin on, kuten edellä huomautin, dolomiitti kal- 

 lioillakin useita kalkkisammalia. TyypiJlisin ja uskollisin 

 oli niistä pieni Stereodon fastigiatus. Se oli siellä imeytynyt 

 alustaansa niin tiukasti, että sitä töin tuskin sai siitä irroi- 

 tetuksi. Ja se oli osannut kyllä valita kasvupaikkansa niin 

 erehtymättömällä „vaistolla", että sai olla varma siitä, että 

 se kivi, jolle se oli asettunut, sihisi selvästi suolahapon alla. 

 Muista dolomiittikallioiden kalkkisammalista olivat huomat- 

 tavimmat Bartramia Oederi, Distichium capillaceiim, Enca- 

 lypta contorta, Änomodon viticiilosus ja A. longifoliiis, muita 



