60 Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 2. XII. 1916. 



pien maiden reunustamaa ja vesikasvillisuuskin kantoi samaa 

 leimaa. 



Suot kvartsiittiselänteiden, Vuokatinkin, molemmin puo- 

 lin olivat monin paikoin n. s. lettosoita niille ominaisine ruo- 

 hoineen ja sammalineen. Paitsi tavallisempia lettolajeja oli 

 muutamalla suolla runsaasti Carex livida'akin sekä hiukan 

 C. laxa'a. Samalla suolla muodostivat kataja ja järviruoko 

 (Phragmites) laajan, milt'ei läpipääsemättömän ryteikön. On 

 omituista, että molemmat viihtyvät niin hyvin letoilla. Hyvin 

 usein oli niiden seurassa myös Rhamnus frangilla. Maist. K. 

 Linkola kertoo Sotkamon letoilta löytäneensä myös Carex 

 teniiiflora'a ja C. heleonastes'ta. Edellistä en sattunut näke- 

 mään, mutta jälkimäistä oli monin paikoin ja joskus runsaas- 

 tikin. Lettosammalista mainitsen ainoastaan kauniin Mypnum 

 badium'in, jota muutamalla suolla oli aika runsaasti. Meesea 

 longiseta ja M. trichodes olivat myös sellaisia, joita en ole 

 vielä Savossa tavannut, ja M. triquetra'a. ja Pahidella'a. oli 

 siellä paljon runsaammin kuin Pohj. -Savossa. Mutta kovan 

 maan kalkkisammalia en kvartsiittialueiden lehtomailta löy- 

 tänyt ainoatakaan, vaikka kuinka olisin etsinyt. Kallioita 

 kyllä oli ihan enemmältikin ja muitakin sopivia kasvupaik- 

 koja, mutta sammalia vain ei näkynyt, vaikka muu kasvilli- 

 suus osoitti selvästi maan kalkkiperäisyyttä. Suurina harvi- 

 naisuuksina löysin niiltä Thuidium recognitum'ia. ja Hyloco- 

 miiim squarrosum'ia., vaikka niitä molempia on esim. Maa- 

 ningan Pöljällä (Sb) paljon ja monessa paikassa. Edellistä 

 löysin Sotkamosta ainoastaan 2:sta paikasta ja jälkimäistä 

 l:stä, siitäkin vain hivenen. 



Korkeampienkin kasvien joukossa oli yksi, jota kovasti 

 kaipasin Sotkamon lehtoniityillä. Se on Gymnadenia conopea. 

 Etsin sitä suurella mielenkiinnolla osaksi siitä syystä, että 

 tapasin siellä niin odottamattoman runsaasti muita sen savo- 

 laisia seuralaisia, ja osaksi senkin vuoksi, että sitä kasvoi 

 kuluneena kesänä niin viljalti Savossa, sekä siksi, että olin 

 sen tavannut aina Keyrityn kvartsiittiselänteen pohjoispäässä 

 Rautavaaralla. Kuten tunnettua, esiintyy laji kyllä vielä poh- 

 joisempanakin. Niinpä kasvaa sitä jo muutamilla letoilla Suo- 



