62 Kyyhkynen, Hedelmällisen maaperän kasveja Sotkamossa. 2. XII. 1916, 



Fragaria, ÄlchemiUa pastoralis, Rubiis arcticus v. leuciticus^ 

 R. arcticus X saxatilis (cp), Pninella vulgaris f. alba, Galium 

 triflorum, Gentiana lingulata, Veronica verna sekä rannalla: 

 Veronica longifolia, Sceptrum, Lysimachia vulgaris ja Carex 

 Oederi. Tämä lehto oli aivan kuin ylimenopaikkana edelli- 

 siltä lehtoseuduilta toiselle suuremmalle lehtoalueelle. Näytti 

 nimittäin" siltä, että Kontinjoen ja Juuvanjoen välinen dolo- 

 miittialue Rehjänselän eteläpuolella aivan lähellä Paltamon 

 rajaa on Talvivaaran ja Sopenvaaran serpentiinialueen jat- 

 koa, sillä näiden alueiden välisellä n. 3 — 4 pnk. pituisella 

 sydänmaalla oli tuon tuostakin erittäin reheviä lehtoalueita, 

 esim. Koirajärven — Parkuan ja varsinkin Pirttimäen seuduilla, 

 vaikka välillä olevat tienoot ovat mitä karuinta pohjois- 

 suomalaista saloa. Samoin luulen, että tämä sama kalkki- 

 ja lehtoalue jatkuu Sotkamon vesistön pohjoispuolelta Oulu- 

 järven itäpuolitse Mieslahteen ja Melalahteen Paltamossa, 

 jossa myöskin on sangen huomattavia lehtoalueita. Onhan 

 sieltä nimittäin löydetty useita puhtaita kalkki- ja lehtokasveja, 

 kuten Cypripedihim, Viola mirabilis, V. umbrosa, Lonicera 

 xylosteum, Acta^a, Listera ovata, Coeloglossum, Vicia silvatica^ 

 Asplenum *viride y. m.; ja ehkenpä Anemone nemorosa'nkm 

 runsas esiintyminen ja viihtyminen Mieslahdessa saa ainakin 

 osittain selityksensä sikäläisen maan kalkkiperäisyydestä ja 

 suotuisasta asemastaan etelään viettävällä, kostealla rinteellä. 

 Luetellessaan maamme lehtokeskuksia ei prof. Cajan- 

 der mainitse juuri mitään Sotkamon ja Paltamon lehto- 

 alueista. Ne ovat siis näihin aikoihin saakka olleet vähän 

 tunnettuja. Mutta edellä kerrotusta käynee selville, että 

 eräänlainen lehtokeskus on sielläkin, vieläpä jokseenkin hy- 

 vin edustettuna. Olisi erittäin mielenkiintoista selvitellä kysy- 

 mystä siitä, mistä kautta nämä lehtoalueet ovat asukkaansa 

 saaneet. Sillä tuskin on otaksuttavissa, että ne olisivat levin- 

 neet sinne vedenjakajan yli etelästä; siksi laaja on kuitenkin 

 välillä oleva erämaa. Mutta mistäpä tiesi, mitä kaikkea siitä- 

 kin vielä löytyy, kun se tarkoin tutkitaan. Onhan mahdol- 

 lista, että sielläkin on kalkkipaikkoja ja suojatulta rinteitä, 

 joilla aremmat kasvit voivat viihtyä. 



