78 Merikallio, Lintutietoja Pohjois-Suomesta. 2. XII. 1916. 



Pohjanlahden pohjoisosassa tai vielä etelämpänäkin aina Itä 

 meren ja Suomenlahden sekä Laatokan ja Äänisjärven ran- 

 noilla, kun taas vastaavilla leveysasteilla sisämaassa ei niitä 

 löydy ollenkaan. Näiden suurien vesien äärillä tavataan 

 lisäksi monta muutakin pohjoista lintulajia, joiden pesiminen 

 täällä muodostaa joko aivan erillisen alueen, tai se on enem- 

 män tai vähemmän kiinteässä yhteydessä Lapissa ja Pohjois- 

 suomessa olevan pääalueen, vieläpä „Suomenselkä"-alueen- 

 kin kanssa. Syynä tähän ilmiöön on nähtävästi etupäässä 

 näiden seutujen alhainen lämpötila, joka ilmenee varsinkin 

 pesimisajan keskimaksimilämpösuhteissa. 



Emme käy tässä tilaisuudessa yksityiskohtaisemmin kä- 

 sittelemään tätä ilmiötä. Viittaamme vaan toisissa julkai- 

 suissa tarkemmin esitettyyn hernan (Mergus albellus) ') ja 

 allin (Harelda hiemalis) ^) levenemiseen, edellinen esimerk- 

 kinä subarktisista, jälkimäinen arktisista lintulajeista. 



Usean tässä kirjoituksessa jälempänä mainitun linnun 

 leveneminen Savon ja Pohjanmaan välisellä vähän asutulla 

 seudulla on siis sangen mielenkiintoinen. Syyt ovat pää- 

 asiassa varmaankin samat kuin joutsenen tänne tekemän 

 niemekkeen. Onko näiden seutujen ilmastossa yhtäläisyyk- 

 siä pohjoisempien seutujen kanssa, yhtäläisyyksiä, joita ei 

 ympäröivillä seuduilla ole ja jotka vaikuttaisivat näiden lin- 

 tujen viihtymiseen täällä, emme varmuudella voi sanoa. 

 Ainakaan eivät nykyiset tiedot kuukautisista keskilämpö- ja 

 keskimaksimilämpösuhteista anna riittävää selvyyttä tässä 

 asiassa. Nämä tiedot ovat kyllä monessa suhteessa epä- 

 tarkkoja, niin että tulevaisuus voi valaista asiaa. Veden- 

 jakajan korkeus on itsessään liian vähäinen synnyttääkseen 

 huomattavia ympäristöstä eroavia ilmastollisia yhtäläisyyk- 

 siä maamme pohjoisten seutujen kanssa. 



1) Dansk Ornithologisk Förenings Tidsskrift, Kjöbenhavn, 1917 

 Einari Merikallio: Om de uti ihåliga träd häckande andfåglar- 

 nas ekologi; sekä Finlands Jakttidskrift, 1917: Ännu om salskraken 

 {Mergus albellus). 



-) Fauna och Flora, Uppsala, 1917: Om alfågeln, Harelda hiemalis 

 (L.), och andra arktiska fåglars häckning i Bottniska och Finska viken 

 samt i Laatokka och Äänisjärvi. 



