100 Hintikka, Carex pseudocyperus L. -löytö Pohjois-Savosta. 2. XII. 1916. 



pohj. lev., Suur-Immolan ja Punnolan Immolan talojen vä- 

 lillä. Nyttemmin on lammin etelärannalle rakennettu Keri- 

 salon kylän kansakoulu. 



Lampi on muodostunut Kerisalon harjusta, Joroisten 

 pitäjän läpi luoteesta kaakkoon kulkevan, kulissimaisesti kat- 

 keilevan harjun distaliosasta lähtevien sivuharjanteiden väliin. 

 Samanlainen, osittain vierinkivihiedan muodostama, samalla 

 morenisoran ja savikerrosten salpaama on pohjoisemman 

 Penkkimäen harjun kupeella sijaitseva Saarijärvi, n. 6 km 

 pohjoisempana Kotkaan ja Paajalan tilojen luona. Se vaan 

 on kooltaan suurempi. 



Suuremmilla pitäjäkartoilla (1 : 20,000) ei ole tätä pientä, 

 n. 225 — 250 m pitkää ja n. 150 m leveää lampia merkitty, 

 pienemmillä (1 : 100,000) kyllä mitättömänä pilkkuna. Tilus- 

 karttoja en ole voinut käyttää oheenliitettyä karttaa piir- 

 täessäni askelmittojen ja kompassin avulla. — Pitäisin lam- 

 pia harjunkuvelampina, joskaan ei tyypillisenä. 



Lammin pohjois- ja itäpuolella on ranta mutakerrosten 

 peittämää ja sen takana kohoavat loivasti savipellot. Länsi- 

 rannalla on samoin mutakerroksia, ainoastaan eteläkolkassa 

 ulottuu suoraan vierinkivinen harjuaines lammin nevavyöhön 

 asti. Etelärannan niemeke on tuntuvasti moreninluontoista. 

 Itärannalta lähtevän noin ^/s km pituisen ojan kautta on 

 lampi Haapaselän (Haukiveden osan) yhteydessä. Puro vir- 

 taa läpi kesän, mikä todistaa lähteitä löytyvän lammissa. 



Lammin syvyys on vaikea saada tarkoin selville. Siksi 

 hienoa ja upottavaa on lieju — savi- ja mutaliete — sen 

 pohjassa. Muutamat mittaukseni osoittivat lammin keskiosan 

 syvänteen olevan n. 4 m; rannempana, rantakasvistojen 

 (Scirpus, Polystichiim thelypteris) ^) selkäpuolella oli syvyys 

 n. 1.5 — 2 m. Vierinkivisoraranta jyrkästi viettävää. Pohja 

 enimmäkseen saviliejua. Veden väri on kesäisin ja lähistön 

 isäntien tiedonantojen mukaan talvisinkin lyijynharmaata, 

 selvästi saviliejuista. Myös on lahoamis- ja mätänemisjättei- 

 den haju lammilla erittäin voimakas, tehden kuumina päivinä 



') Nomenklaturi Mela-Cajanderin kasvion mukaisesti. 



