144 R. I'nimgren. — Unhoin. :<. III. 1917. 



imic i inänniskobonin^ai- ocli andra byjj^gnader. Säsom all- 

 män oi'sak till in(^laiiisin an^cs stef;frad värme, en stark ljus 

 strälnirif^ och luUti^lict pä uppohållslokaloii samt rik tillgäng- 

 på föda. Den färgdräkt, som de nu iakttagna svarta råttorna 

 från Helsingfors uppvisa, torde vara rätt ovanlig hos exemplar 

 i Europa, om än sädana besk ri f vas nf nägra forskare, t. ex. 

 af Schreiber (1792) och Oken (IS.'iH). Kn trogen af- 

 bildning af en sädan individ ingär i Brehms Thierleben. 

 Måhända handlar det äfven i dylika fall om .import frän 

 andi-a dciai- af jordklotet? 



Maisteri K. Li n kola ilmoitti [)ainettavaksi : Kasvistol- 

 linen retki Korpilahden Vaarunvuorelle ja sen jalavaleh- 

 loon. 



W a i n i o n „Havainnoissa Itä-Hämeen kasvistosta" (Med- 

 del. ;i 1878) kiinnittävät huomiota tiedot lukuisien harvi- 

 naisten, etupäässä eteläisten kasvilajien kasvamisesta Korpi- 

 lahden |)itäjän kaakkoisosissa Putkilahden seuduilla. Saa- 

 dakseni ainakin osittaisen selvityksen harvinaisten kasvien 

 joukkoesiintymisestä tällä seudulla, kävin viime juhannuksena 

 yhdessä vaimoni ja maist. S. vS i i n t o I a n kanssa Jyväsky- 

 lästä käsin kyseenalaisella seudulla (laivalla Jyväskylästä 

 Korospohjaan). Kun tarkoitetut kasvit pääosaltaan ovat kaiho- 

 ja lehtokasveja, kohdistuivat kaksipäiväiset retkemme etu- 

 päässä seudun kallio- ja lehtokasviston tarkasteluun. 



1 . V a a r u n V u o r e n k a 1 1 i o k a s v i t. Suuri osa Wai- 

 nion mainitsemista huomattavista kasvilöydöistä (Saxifraga 

 nivalis, Hfiperictim perforatnm, Vicia tctrasperma y. m.) ovat 

 korkealta, seutua hallitsevalta Vaarunvuorelta (vaaru ^ pil- 

 venlonka). Tämä mahtava, useita km pitkä, W K suuntainen 

 vaara on (leologiseii kai'ttalehden (vuoriperäkartta Ci) mu- 

 kaan pääosaksi granitia; W-pään lähellä vaara kuitenkin 

 rajoitetulta osalta on amfibolitia, joka pitkänä juottina 

 jatkuu tästä Veijon kautta N kohti. Täällä vuoren W-päässä 

 ovat tuon muuten melkein kauttaaltaan metsäpeitteisen Vaa- 

 runvuoren kenties mainittavimmat kalliokasvupaikat ja myös- 

 kin harvinaisimmat kasvit. Noin I km päässä Korospohjan 



