3. III. 1917. Linkola, Korpilahden Vaarunvuori. 153 



selvä- ja syväuoniaisena, saniaisten ja lehmus- ja tuomipehko- 

 jen (myös tervaleppää) reunaamana näkyviin tasaisemmalla, 

 niityksi raivatulla alalla. Jonkun matkan päässä on kivi- 

 syytensä takia raivaamatta jätetyllä pienellä koskipaikalla 

 taas useampia kookkaita (50 — 70 cm ymp. mit. rinn, kork.) 

 jalavia, jotka kasvavat puronvarsituomikossa ja sen äärellä; 

 runsaasti vesovia jalavan kantoja on myös. Tuomikko on 

 pahoin raiskattua saniaislehtoa (pesupadan tulisija on puron 

 reunalla), jon.ka lajeista mainittakoon vain Lonicera, Viburnum, 

 Viola mirabilis ja Scrophularia nodosa. 



Aivan purolehdon äärellä sijaitsee pieni mökki (Olavin 

 torppa), jonka pihalta on mitä kaunein näköala pohjoista 

 kohti Päijänteen lahdille. Mökin viljelykseen raivattu alue 

 rajoittuu suorastaan puronvarren pieneen kivikkolehtoon. 

 Melkein jalavien vieressä kasvaa tässä useita kauniita istu- 

 tettuja omenapuita. Mutta kasvaa parempaakin! Kymmen- 

 kunnan m päässä purosta on pellon reunalla saunan vie- 

 ressä vierekkäin kaksi melko kookasta (4 m ja 2,5 m kork.), 

 osaksi kuivahaaraista p äh k i n äpe n s a st a ^Cory/u5 ai;^- 

 lana). Mökin asukkaat kertovat monen „herran" niitä siinä 

 ihmetelleen ja eräiden heistä selittäneen, „etteivät pensaat 

 voi olla luonnostaan kasvavia, vaan lintujen tuomista sieme- 

 nistä syntyneitä"! Toiset ovat arvelleet niitä istutetuiksi. 

 Tämä seikka lie syynä siihen, miksi kukaan noista monista 

 herroista ei ole pähkinäpensaan kasvamispaikkaa tehnyt 

 tunnetuksi. Kun otamme huomioon, että pensaat kasvavat 

 hyvin kivisellä kohdalla (läheiset omenapuut kivettömällä), 

 johon istuttaminen on hyvin vaikeaa, ellei mahdotonta, sa- 

 maten sen seikan, ettei pähkinäpensaan istuttamista seudulla 

 tiedetä kenenkään harjoittaneen — kaikkein vähimmin Vaa- 

 run mökkipahasessa, jonka ystävälliset asukkaat elävät vielä 

 melkein täydellisesti puuastia- ja tuohi-kulttuurin kannalla 

 — , ja edelleen kasvien sellaisten kuin Ulmus montana'n, 

 Lactuca'n (myös Verbascum thapsus'ta. on läheisyydessä aho- 

 rinteellä) y. m. kasvamisen lähistöllä, on selvää, että pen- 

 saat kasvavat täällä alkuperäisinä. Kasvupaikkansa kivisyy- 

 den pelastamina nuo kaksi pähkinäpensasta ovat pellon 



