156 Linkola. Kasviston muutoksista Jyväskylässä. 3. III. 1917. 



Maisteri K. Linl<ola ilmoitti painettavaksi: Kasviston 

 muutoksista Jyväskylän kaupungissa ja sen lähistöllä viime 

 vuosikymmenien aikana. 



Sen innokkaan kasvistollisen työskentelyn ajoilta, jota 

 maassamme suuren W. Nylanderin herätyksestä 1850 — 

 1870-luvuilla harjoitettiin, on meillä useilta paikkakunnilta 

 olemassa varsin hyviä paikalliskasvioita. Monet näistä ovat 

 ilmeisesti siksi ahkeran ja tunnollisen työn tuloksia, että 

 niiden perustalla voimme selvitellä kysymystä mahdollisista 

 kasviston muutoksista erinäisillä seuduilla viime vuosikym- 

 menien kuluessa. 



Suurimmat muutokset ovat tietenkin kulttuurin aiheut- 

 tamia. Selvimmin voinee olettaa näiden tuntuvan kaupun- 

 geissa, joiden nopea kasvu ja kehitys ei ole voinut olla 

 jättämättä tuntuvia merkkejä näiden paikkakuntien kasvis- 

 toon. Seuraavassa esitetään tätä kysymystä koskevia ha- 

 vaintoja Jyväskylän kaupungista ja sen lähiympäristöstä 

 (rajaviiva Tourujoelta Taulumäelle — Syrjälään — Köyhälam- 

 mille — Mattilanniemeen). 



Varhaisimmat tiedot Jyväskylän kasvistosta ovat vuo- 

 silta 1866 — 1874, jolloin tunnetut kasvitieteilijät V. F. Bro- 

 therus jaE. A.Wainio seudulla retkeilivät, Brotherus 

 (1) keräili alkukesästä 1869 Jyväskylän kaupungissa ja var- 

 sinkin sen viereisellä Tourujoella, jonka rikkaan kasviston 

 tutkimiseen kului useita päiviä. Täydennyksiä omiin ha- 

 vaintoihinsa B. sai erinäisillä seutulaisilta, varsinkin yliopp., 

 sittemmin valtioneuvos W. N. Ta vaststj er n ai ta, joka 

 nuorempana oli kasvikeräilyyn innostunut. Wainio (6) 

 retkeili suullisen ilmoituksensa mukaan seudulla kouluvuosi- 

 naan 1866 — 1870 kaiket keväät ja syksyt ja hankki myös 

 koulutovereiltaan tietoja näiden harvinaisemmista kesälöy- 

 döistä; ylioppilaana W. osaksi täydensi havaintojaan elok. 

 1874 sen kasvistollisen työn yhteydessä, minkä hän näihin 

 aikoihin suoritti Itä-Hämeessä. Joskohta kumpikaan maini- 

 tuista kasvitieteilijöistä, suullisen ilmoituksensa mukaan, ei 

 yksityiskohtaisemmin kaupunkialueen kasvistoa tutkinut, 

 voinemme silti olettaa sen 1870-luvun alussa pääasioissaan 



