3. III. 1917. Linkola, Kasviston muutoksista Jyväskylässä. 157 



tunnetuksi, varsinkin kun otamme huomioon alueen pienuu- 

 den (tässä tarkoitettu alue 4 — 5 km^ ), silloisen kaupungin^) 

 varmasti hyvin rajoitetut ruderati- y. m. sentapaiset kasvu- 

 paikat ja paikkakunnan koululaisten ja ylioppilaiden avus- 

 tuksen. Syystä että puheena olevat tiedot Jyväskylän kas- 

 vistosta ovat julaistuina laveampia seutuja koskevissa pai- 

 kalliskasvioissa, sisältävät nämä erikoistiedonantoja Jyväsky- 

 lästä vain harvinaisempiin lajeihin nähden; yleisempien 

 lajien esiintymistä voi vain vertaillen päätellä. Sille, joka 

 tuntee tienoon kasvistoa laveammalti, ovat saatavissa olevat 

 tiedot kuitenkin varsin tyydyttävät selvitteeksi kasvistosta 

 kokonaisuudessaankin. 



Mainittujen julkaisujen antamaan kasvistolliseen kuvaan 

 tahdomme seuraavassa verrata sitä aineistoa, mikä seudun 

 nykyistä kasvistoa koskevana on koottuna. Julkaistuna on 

 siitä jo ennestään tämän kirjoittajan (4) kesinä 1912 ja 1913 

 tekemät havainnot, joihin on liitetty erinäisiltä toisiltakin 

 henkilöiltä, etupäässä leht. K. H. Hällströmiltä saatuja 

 tietoja. Samaten on lääket. kand. S. Leskinen (3) jul- 

 kaissut havaintonsa, sikäli kuin ne sisältävät täydennyksiä 

 aikaisempiin tiedonantoihin. Viime heinäk. (1916) tein varta- 

 vasten lisähavaintoja nykyisen kasviston yksityiskohtaiseksi 

 selvittämiseksi, tarkastaen osaksi yhdessä lääket. kand. S. 

 Leskisen ja leht. Y. H. Koppisen kanssa m. m. noin 

 50 pihaa eri osissa kaupunkia. Mainitut henkilöt, samaten 

 yliopp. Alli Lavanderja eräät muutkin ovat hyväntah- 

 toisesti antaneet pieniä lisätietoja. 



Mielenkiintoisin kysymys muutoksista, joita yksityisen 

 seudun kasvistossa lyhyempänä aikana on sattunut, koskee 

 useimmiten sitä, missä määrin uusien lajien seudulle saapu- 

 mista on todettavissa. Jyväskylän kasviston viimeaikaiset 

 muutokset ovat tässä suhteessa melkoiset. Jättämällä pois 

 Jyväskylässä nykyisin tavatuista lajeista, joita Brotheruksen 



') Kaupunki perustettiin 1837; asukasluku oli 1840 vain 177, 1860 

 858, 1870 1337 (nykyisin esikaupungit mukaan luettuina ainakin 5500); 

 tehtaita oli 1870 ainoastaan oluttehdas, joka perustettiin 1860 (tiedot 

 Brummerin (2) mukaan ). 



