15. XII. 1917. Lindberg. — Järnefelt. — Helien. 59 



I anledning af herr Sundviks meddelande omnämnde 

 doktor H. Lindberg, att han för ett par tiotal år sedan 

 iakttagit ett exemplar af den svarta råttan, uppkrupet i en 

 högvuxen al i en dunge vid Lojo sjö, nedanför villan SOLhem. 



Fil. maist. H. Järn ef elt esitti maallemme uuden Dap/z- 

 nia-lajin, D. psittacea (Baird), sekä lausui: „Oleskellessani 

 kesällä 1913 Tvärminnen eläintieteellisellä asemalla, olin 

 17. VII tilaisuudessa käymään kaukana merenulapalla ole- 

 valla Segelskär nimisellä saarella. Täällä löysin suureksi 

 kummastuksekseni maallemme uuden Daphnia-\a]m, nim. D. 

 psittacea (Baird). Laji esiintyi eräissä lätäköissä, jotka kuu- 

 luvat niihin tyyppeihin, joita prof. K. M. Levander nimit- 

 tää „Subsalse Felsentiimpel" ja „Spritzwasserlachen" (K. M. 

 Levander: Das Leben in den stehenden Kleingewässern, 

 Acta Soc. F. et Fl. Fenn. 18). Ulkopuolella Suomen on laji 

 tavattu pohjoisimpana Etelä-Ruotsissa. Mainittakoon myös, 

 että D. psittacea'a ulkolaisten havainnontekijöiden mukaan 

 usein tavataan D. magna'n seurassa. Sama oli laita Segel- 

 skärilläkin." 



Amanuens Wolter Hellen gjorde följande Entonlo- 

 logiska meddelanden. 



1. I september 1917 togs av borgmästare Henrik 

 Söderman på Hango holme utanför Nystad i en med 

 växtaffall fylld grop i en skogsdunge tvenne exemplar av 

 en loppart som sedermera visade sig vara den i landet icke 

 tidigare kända Hystrichopsylla talpae Curt. Arten är den 

 största i Europa och påvisad från Tyskland, England, Hol- 

 land, Danmark och Sverige. Den har anträffats hos flere 

 smärre gnagararter, främst mullvaden. 



Lopporna äro stationära parasiter, om man undantager 

 den temporärt parasitiska människoloppan, och i regeln 

 torde varje loppart hava sitt bestämda värddjur. Dessa 

 värddjur utgöras av däggdjur eller fåglar. Några författare, 

 såsom den kända loppforskaren Wagner, hålla före, att 

 lopparternas uppkomst hos däggdjuren har skett jämsides 

 med dessas fylogenetiska utveckling, att närbesläktade dagg- 



