13. V. 1918. Puheenjohtajan vuosikertomus. 191 



suomalaisen yhteiskuntamme yllä ja uhkaa sen sivistystä, 

 tekee tuhojaan myös säälimättä tieteellisen tutkimuksen tu- 

 levaisuudentoivossa. Tuho vaatii meitä kaikkia, vanhoja ja 

 nuoria, antaumuksella ja kaikella sillä voimalla, mitä kukin 

 voi kehittää, ajamaan asiamme perille, nimittäin pitämään 

 Suomessa voimassa kulttuurityötä isänmaamme, tutkimuksen 

 ja tulevaisuuden hyväksi. 



Myös eräät yhdistyksemme vanhempia jäseniä ovat 

 päättäneet vaelluksensa. Lappajärvellä on 64 vuoden van- 

 hana kuollut rovasti Anselm Nyström maalisk. 1 p:nä 

 1918. Paikkakunnalla on poismennyt vaikuttanut varsinai- 

 sessa kutsumuksessaan 27 v. ajan, ja vuodesta 1904 on hän 

 omistanut paljon aikaa ja eloisaa harrastusta seudun, etu- 

 päässä Lappajärven ympäristön, kasviston tutkimiseen; sitä- 

 paitsi on hän kymmenenä kesänä keräillyt myös toisissa 

 osissa maata, Ahvenanmaalla, Uudellamaalla, Laatokan-Kar- 

 jalassa, Pohjois- ja Etelä-Pohjanmaalla. Suuret, kauniit ko- 

 koelmansa on hän ystävällisesti testamentissaan määrännyt 

 Seurallemme. 



Viime kesänä on Eläintieteellisen museon preparaattori, 

 Gustaf Vilhelm Forssell, ainiaaksi lopettanut sen 

 työn, mitä hän vuodesta 1883 on suorittanut tunnontarkasti 

 ja hyvällä tahdolla, jättäen jälkeensä kunnioitettavan muiston. 

 Kuollut on myös pankinjohtaja Emil Ivar Grön vik, yksi 

 niistä neljästä, jotka v. 1865 Yliopiston stipendiaatteina lähe- 

 tettiin keräämään hyönteisiä ja täten aloittivat sen sarjan 

 jokavuotisia luonnonhistoriallisia keräilyretkiä, mikä sittem- 

 min on keskeytymättä jatkunut aina tähän saakka. 



Jatkuvasti olemme tietämättömiä siitä, ketkä yhdistyk- 

 semme ulkomaalaisista jäsenistä ovat sotavuosina kuolleet. 

 Eräs on kuitenkin tiedossa, Lundin yliopiston täysinpalvellut 

 professori, Sven Berggren, joka kuoli kesäk. 28, pmä 

 1917. Toht. V. F. Brotherus on ystävällisesti antanut hänen 

 elämäntoiminnastaan seuraavat tiedot. Hän oli syntynyt 1837 

 ja tullut etupäässä tunnetuksi varsin etevänä sammaltutkijana. 

 Hänen varhaisemmat julkaisunsa käsittävät tutkimuksia sam- 

 malien suvuttomasta lisääntymisestä sekä niiden rakenteesta 



