13. V. 1918. Pesola, Salix pyrolaefolia Led. 225 



j. n. e. Erikoisesti C. on pannut merkille, että laji täällä aina 

 kasvaa selvästi kalkkirikkaalla maaperällä. 



Siperiassa, Lena-joen kuten nähtävästi muidenkin jokien 

 laaksoissa, Salix pyrolaefolia on Cajander'in mukaan^) n. s. 

 sekapensasvyöhykkeen oleellisimpia kasveja. Puukasvivyö- 

 hykkeet ovat rannalta ylöspäin lukien Siperian jokien tulva- 

 alueilla seuraavat: Salix viminalis-wyöhyke, sekapensasto 

 (Sß//x-lajeja, leppiä, viinimarjoja, tuomi, Crataegus sanguinea, 

 Cornus tatarica, Lonicera coerulea, yksinäisiä koivuja ja kuusi), 

 harmaaleppäpensasto (Alnus hirsuta), viherleppäpensasto (Äl- 

 naster fruticosa), koivumetsä (Betula odorata), kuusimetsä 

 (Picea obovata), kuusen ja lehtikuusen sekametsä (P. obovata 

 ja Larix Cajanderi). Dendrologiassaan Cajander^) myös 

 mainitsee S. pyrolaefolia' sta.: „On Pohjois-Venäjän ja Sipe- 

 rian tärkeimpiä jokivarsipajuja. On niitä kasveja, joiden 

 länsiraja sattuu yhteen Fennoskandian itärajan kanssa. Länti- 

 sinnä se esiintyy Äänis-(Onega-)joen ja sen läntisen sivujoen 

 Kenan alueella." 



Tapaamani Salix pyrolaefolia-yksilö on, kuten jo mai- 

 nitsin, pensasmainen puu, n. 5 m korkuinen, joka korkeus 

 Hermann'in mukaan (1. c.) on lajin maksimikorkeus. Tyvi 

 on 140 cm paksuinen ympärimitattuna. Noin puolen metrin 

 korkeudella maasta lähtee tyvestä 8 pystyä, suunnilleen yhden- 

 paksuista vartta, joista eräs haaraantumiskohdassa on 22 cm 

 paksuinen. Tämä harvinainen puu-yksilö on ollut aivan lä- 

 hellä tuhoa: jonkun salon samoilijan ymmärtämätön kirves 

 oli noista 8:sta haarasta 6 tyvestä katkaissut, joten vain kaksi 

 on jälellä. Nämä kaksi vartta haaraantuvat edelleen lehdelli- 

 siksi oksiksi n. 1.5 m korkeudella. Kauempaa katsoen muis- 

 tuttaa tämä puuyksilö meikäläisistä kasveista lähinnä leppää. 



Hyviä lajituntomerkkejä ovat: aivan kaljut, soikeat- 

 pitkänpyöreät, nyhä-sahalaitaiset, pitkäruotiset lehdet; har- 



') A. K. Cajander: Beiträge zur Kenntnis der Vegetation der 

 Alluvionen des nördlichen Eurasiens I. Die Alluvionen des unteren 

 Lena-Thales. Acta Soc. Scient. Fenn., XXXII, N:o 1, Helsinki 1903. 



-) A. K. Cajander: Metsänhoidon perusteet, II. Suomen 

 dendrologian pääpiirteet. Siv. 490. Porvoo, 1917. 



15 



