244 Pesola, Kasvilöytöjä Kuusamosta ja Kuolajärveltä. 13. V. 1918. 



koista: Ks, Kuusamo, 1) Oulankajokeen laskevan Avento- 

 joen suupuolessa, 2) Kuolajärvi, 0:joen varrella Savilammin 

 yläpuolella; Lkem, Kuolajärvi, 3) Pyhäjoen varrella Pyhä- 

 lammista N (Pyhäjärven ja Aapajärven välillä), 4) Nivajärven 

 W-rannalla, erikoisesti 5) Hirveälläkalliolla ja lähikallioilla, 

 6) Kutsajoen Jäniskönkään luona, 7) Tuoruskurussa Aapa- 

 järven S-päässä. Esim. Tuoruskurussa laji kasvoi cpp var- 

 joisilla, tuoreilla äkkijyrkän kallion penkereillä ja luisuilla 

 seuralaisinaan m. m. Salix kastata (st cp), Poa caesia 

 (st cp), Festuca ovina (cp), Triticum violaceum (pc), Cystopteris 

 *Dickieana (st cp), Equisetum scirpoides (cp), Cerastium alpi- 

 num (st cp), Saxifraga aizoides (st cp), S. nivalis (p), 5. cernua 

 (st cp), Campamila rotundifolia (cp), Ärnica alpina (st cp). 

 Laji voi myös esiintyä kuivemmilla, avoimilla kallionpen- 

 kereillä, kuten esim. Pyhässäkurussa, Kyökkökalliolla y. m. 

 on laita. Katso myös Arnica ja Melandryum! 



Rubiis arcticus X saxatilis (R. castoreus Laest.). Ks, 

 Kuusamo, 1) Oulankajoen varrella Lammasniemen luona, 2) 

 Kitkajoen Ahvenperänkalliolla (E. Merikallion näyte); 

 Lkem, Kuolajärvi, 3) Auhtijärveen laskevan Selkäojan puro- 

 lehdossa, 4) Pyhäjärveen laskevan Matkalammin puron var- 

 rella, lehdossa. 



Daphne mezereum'in L. lukuisista löytöpaikoista mainit- 

 sen vain pohjoisimman: Lkem, Kuolajärven Ali-Kurtin ky- 

 lässä Ahkio-ojan varrella (n, 67° N lev.). Täällä laji hedel- 

 möivänä kasvoi rehevässä purolehdossa, m. m. pihlajan, tuo- 

 men, nurmiruusun, punaherukan y. m. kera kasviyhdys- 

 kunnassa, jonka valtakasveina olivat Phalaris arundinacea, 

 Triticum caninum, Trolliiis Europaeus, Uimaria pentapetala. 

 Laji on täällä lähellä levenemisensä pohjoisrajaa meillä. 



Viola rapestris Schmidt (incl. f. glaberrima Murb.), jonka 

 A. L. Backman 1909 löysi Oulankajoen Taivalkoskelta 

 uutena maakunnalle Ks (Medd. 40, siv. 161), kasvoi: 1) Paana- 

 järven Kauppilan talon lähellä kalliotöyryllä (Ks) ja 2) Kuola- 

 järven Pyhässäkurussa kaliionpenkereellä (Lkem). 



Myriophyllum spicatiim L. Tästä täällä pohjoisessa erit- 

 täin harvinaisesta, lihavain vesien lajista on näyte kolmesta 



