7. XII. 1918. Pesola, Kasvitieteen, tutkimusmatka Laatokan Karjalaan. 77 



naiset kalkkikivet. Myös seuralaiskasvit todistavat paikan 

 edullisia olosuhteita. Kasviyhdyskunta paikalla, joka on 

 jonkunverran kulttuurin vaikutuksen alainen, on harven- 

 nettua, rehevää tuoretta lehtoa. Puukasvit ovat: tuomi, 

 harmaa leppä, pihlaja, Rubus Idaeus, Lonicera xylosteum, 

 Daphne mezereum, Rosa cinnamomea. Muista kasvupaikan 

 laatua kuvaavista lajeista mainittakoon: Milium effusum, 

 Onoclea struthopteris, Paris quadrifolia, Viola umbrosa, V. mi- 

 rabilis, Picris hieracioides. Lähellä kasvoi runsaana Äthyriiim 

 crenatum. 



Saxifraga nivalis L. 1) Pälkjärvi: Linnunvaara, Pääs- 

 könkallio; 2) Soanlahti: Juttulammin ja Jänisjärven välillä; 

 3) Impilahti: Ruokojärvi, Kulismajoen rannalla Juvankosken 

 partaalla. Etelämpänä Laatokan rantamailla laji on ylei- 

 sempi. 



Potentilla sericea L. Oli tilaisuus todeta, että tämä 

 meidän kasvistossamme erikoinen laji kasvamispaikoillaan 

 Sortavalan Mäkisalon „riuttavuorilla" tänä kesänä oli huo- 

 mattavasti runsaampi kuin kesällä 1914. Sota-ajan aiheut- 

 tamat olot, jotka ovat vähentäneet ekskurrenttien ja kasvin- 

 keräilijöiden virtausta tänne, ovat tämän ilahuttavan asian 

 ilmeisesti aikaansaaneet. 



Coronilla varia L. Tämäkin harvinainen. Venäjältä joi- 

 takin vuosikymmeniä sitte Ruskealan marmorilouhoksille 

 ilmestynyt vieras tulokas viihtyy edelleen kasvamispaikoillaan. 



Convolvuliis arvensis L. Soanlahti: Prolan vaara, kesanto- 

 pellolla. 



Origanum vulgare L. 1) Impilahti: Hippola, Linnavuo- 

 ren S-juurella. Kesältä 1914: Sortavala: 2) Kirjavalahti, 3) 

 Rausku. 



Ädoxa moschatellina L. Sortavala: 1) Helylä, Helmi- 

 järven ja Tohmajoen välillä dolomiittivuoren S-juurella pa- 

 rissa paikassa, 2) Riekkalansaari, E-osa. 



Filago montana L. 1) Sortavala: Helylä, Helmijärven 

 ja Tohmajoen välillä dolomiittivuoren S-rinteellä; 2) Pälk- 

 järvi: Kuhilasvaaran kylästä n. V2 km NE. 



