144 /. Hilden, Rusakkojäniksen leviämisestä maassamme. 1. II. 1919. 



Joroisissa. Samassa ilmotuksessa mainitsee tekijä yhden 

 yksilön ammutun Vesijärvellä 31. X. 08. Samassa L. Y:n 

 vuosikerrassa (siv. 114) julkaisi Ilmari Välikangas 

 uutisen, jossa mainitaan rusakkojäniksen olevan sangen ylei- 

 sen Ristiinan pitäjässä, siis Etelä-Savon läntisimmissä osissa. 

 Että rusakkojänis mainittuna vuonna jo oli sivuuttanut edellä- 

 kuvatun rajan todistavat „Suomen Luurankoisissa" (siv. 53) 

 mainitut havainnot lajin esiintymisestä Evossa (1903), Jy- 

 väskylän pitäjässä (1901) ja Saarijärvellä (1901); kyseessä 

 oli kuitenkin aivan harvoja yksilöitä. 



Hiljattain oli sanomalehdissä uutinen, jossa kerrottiin 

 taiteilija K. Ko sk e n v o i m a'n tammikuussa 1919 ampuneen 

 rusakkojäniksen Muurlassa, lähellä Salon kauppalaa. Eläin- 

 tieteellisen museon toimesta on ampuja myöhemmin lähet- 

 tänyt nahan Seuran kokoelmiin. Yksityistiedon mukaan, 

 jonka olen saanut tohtori Uno Holmber g'iltä, on rusakko- 

 jänis syksyllä 1918 ensi kertaa näyttäytynyt Ypäjällä, jossa 

 hänelle tuotiin kaupan useampia yksilöitä. Edelleen olen 

 koulul. Nils Hilde n'ilta saanut tietää, että yksi rusakko- 

 jänis tänä talvena on näyttäytynyt Ikaalisten ja Hämeenky- 

 rön rajamailla, missä se on herättänyt paikkakuntalaisten 

 huomiota suuren kokonsa ja ruskeahtavan värinsä kautta. 

 Laji ei tätä ennen milloinkaan ole esiintynyt näillä seuduin. 

 — Kaikki yllämainitut paikat, jotka näin ollen osoittanevat 

 rusakkojäniksen nykyistä länsirajaa, sijaitsevat 1° 40' länt. 

 pit. Helsingistä. Sensijaan ei ole olemassa tietoja, jotka 

 selvittäisivät lajin leviämistä pohjoiseen päin. Tätä seikkaa 

 valaisevat tiedot olisivat näin ollen erittäin tervetulleet. 



Tässä yhteydessä on syytä mainita, että E. W. Su o- 

 m alaisen tiedonannon mukaan (Luonnon Ystävä, 1919, 

 siv. 16) herrojen Rosenlew toimesta istutettiin helmi- 

 kuussa 1913 Venäjältä, Valdain seuduilta tuotuja rusakko- 

 jäniksiä mainittujen herrojen metsästysmaille Kauvatsan pi- 

 täjään. Rusakkojäniksiä on sittemmin, sieltä levinneinä, näyt- 

 täytynyt m. m. Luvialla, Nakkilassa, Huittisissa, Kyttälässä, 

 Harjavallassa ja Kokemäellä. Todennäköistä ei mielestäni 

 kuitenkaan ole, että ennenmainitut, Muurlassa, Ypäjällä ja 



