160 Kyyhkynen, Putkilokasvi- ja sammallöytöjä. 1. II. 1919. 



ja Poikainmäen välillä sijaitsevan talon pellon laidalta Iisal- 

 men pitäjän pohjoisosasta. Laji on molemmille maakunnille 

 uusi. 



A. obtiisa Buser. Tätä lajia tapasin ensi kerran Ok:ssa 

 kesällä 1916 jokseenkin runsaasti erään pienen niittypuron 

 äyräillä Jormaskylän Kivirannalla Sotkamossa. Käydessäni 

 paikalla uudelleen seuraavana kesänä, oli kasvia huomatta- 

 vasti vähemmän kuin edellisellä kerralla. Seutu on, kuten 

 eräässä aikaisemmassa kirjoituksessani (Medd. 43 siv. 57) 

 mainituista kasvilöydöistä voi päättää, jossain määrin kalkki- 

 peräistä. 



Anthyllis *affinis Britt. Käydessäni kesällä 1916 Sotkamon 

 kirkonkylässä, sain siellä asuvalta agronomi B. Aström'iltä 

 kuulla, että tätä lajia pitäisi kasvaa lähellä sijaitsevan Sapso- 

 järven rantapengermillä. Käydessämme paikalla, näin ai- 

 noastaan yhden kukattoman juuren lehtivesoineen. Mutta 

 uudistaessani käyntini seuraavana kesänä, löysin sitä useam- 

 piakin, kukallisiakin yksilöitä. Maaperä on samanlaista kuin 

 lajin savolaisillakin löytöpaikoilla: kuivaa, osaksi paljasso- 

 raista kangasmaata. Samoilla töyräillä kasvoi myös Lychnis 

 alpina'a ja Astragalus alpinus'ta., molemmat muiden löytämiä, 

 samoin kuin Anthyllis'kin, mutta jo aikaisemmin tunnettuja. 



[Melilotus officinalis (L.) Willd. (?) Kajaanin asemalla 

 1917.] 



Elatine hydropiper L. Moninpaikoin Sotkamon kirkon- 

 kylän liejuisilla rannoilla varsinkin Saunalammissa. Samoilla 

 rannoilla kasvavat myös Myosotis palustris ja Carex strida. 

 Lajia tapasin myös (1917) Suomussalmella Alanteenjoen var- 

 rella (Kirkonk.), joka lienee lajin pohjoisin löytöpaikka Sisä- 

 Suomessa. Kaikki kasvupaikat pehmeäliejuisia. 



E. triandra Schkuhr. Tavattu ainoastaan Ellinlammissa 

 Melalahden perukalla Paltamossa. Seutu vahvasti kalkki- 

 peräistä. Lammin muut merkillisyydet ovat luetellut edellä. 

 — Molemmat Elatine -lajit ovat uusia Ok:lle. 



Epilobium Hornemanni Rchb. Löysin sitä eräästä het- 

 teestä Pajuisten mäeltä Pohjois-Iisalmelta, jossa sitä kasvoi 



