196 Abt. — Sydänheimo. 5. IV. 191'.». 



einigen Bombyciden-Kokons beobachtet. Bei Bombyx la- 

 nestris hat F e d e r 1 e y den F'arbenunterschied auf Feuchtig- 

 keit zurückgeführt. In der früheren aber zum Teil auch 

 in der späteren Litteratur wird eine solche Farbenvariation 

 der Kokons irrtümlich als Schutzfärbung erklärt, indem 

 man annimmt, dass die Kokons an die dunklere oder hellere 

 Färbung der Umgebung angepasst sein sollten. 



Ylioppilas Martti Sydänheimo jätti julaistavaksi: 

 Ornitologisia havaintoja Tuusulassa. 



1 . Turdus iliacus L. Kolthoff & Jägerskiöld 

 (Nordens Fåglar) eivät luule rastaitten pohjoismaissa tavalli- 

 sesti kehittävän kahta pesuetta yhtenä kesänä, kuten usein 

 väitetään. Mainitussa teoksessa selitetään usein todettu pe- 

 sien eriaikaisuus siten, että ensimäinen pesä tavalla tai toi- 

 sella on tuhoutunut, ja lintu senvuoksi ollut pakoitettu 

 munimaan uudelleen; tämän pitäisi ilmetä siitä, että rastaat 

 uudestaan muniessaankaan muka eivät pitkitä laulamistaan 

 myöhempään kesään, kuten tekevät sellaiset linnut, joiden 

 varmasti tiedämme kehittävän useampia pesueita samana 

 kesäkautena. Punasiipirastaan väittää kuitenkin T h. Ren- 

 vall (Meddel. 32, 1906, siv. 55) pesivän kaksi kertaa ja sa- 

 maan suuntaan käyvät minunkin havaintoni. Kesällä 1918 

 löydettiin Tuusulan pit. Ylä-Keravan kylästä kaksi pesää 

 samasta metsästä läheltä toisiaan, edellinen 17. VI. (4 myöh. 

 5 munaa), jälkimäinen 19. VII. (4 munaa). Kumpikin pesä 

 oli rakennettu kannoille n. 1 metr. korkeudelle maasta. 

 Edellinen pesue kehittyi normaalisesti. Linnut hautoivat 

 munat poikasiksi ja ruokkivat poikaset lentokykyisiksi. Vii- 

 meinen poikanen kuoriutui 30. VI. Lähdettyään pesästä 

 oleskelivat poikaset vanhempineen vielä jonkun aikaa sen 

 lähistöllä. Sitten ne katosivat, ja pari päivää myöhemmin 

 löydettiin jälkimäinen pesä. Pesien kehitystä seuratessani 

 tulin vakuutetuksi, että molemmat kuuluivat samalle lintu- 

 parille. Käsitystäni tukee se, että punasiipirastas on pesi- 

 vänä Ylä-Keravan kylässä sangen harvinainen, ja että kysy- 

 myksessä olevasta metsästä en aikaisempina kesinä ole vielä 



