6. XII. 1913. Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 67 
käyvät säännöllisesti, toiset useimmiten käsiksi jo ennestään 
kuolleisiin puihin; mutta monet voivat sen ohessa ahdistaa 
myöskin eläviä sairaita, jopa usein aivan terveitäkin puita, 
ja tappaa niitä lyhyessä ajassa. Puuainetta hävittäviin eli 
n. s. teknillisesti vahingollisiin kaarnakuoriaisiin kuuluu var- 
sinaisesti vain meikäläinen Xyloterus-suku. 
Missä määrin eri kaarnakuoriaiset tekevät meillä todel- 
lista taloudellista vahinkoa, on toistaiseksi vielä sangen vail- 
linaisesti tutkittu kysymys. On kuitenkin ainakin muutamia 
hyvin yleisiä lajeja, jotka varmasti ovat Suomessa osoittau- 
tuneet erittäin vahingollisiksi. Sellaisia ovat: kuu- 
sessa: /ps typographus (tappaa suuriakin puita), Pityogenes 
chalcographus (tappaa pienenpuoleisia puita yksinään sekä 
suurempiakin yhdessä edellisen lajin kanssa) ja Polygraphus- 
lajit (tappavat kaikenkokoisia puita); männnyssä: Blasto- 
phagus piniperda ja Bl. minor, jotka monasti yhteisvoimin 
tappavat suuriakin puita, edellisen tunkeutuessa tyviosaan, 
jälkimäisen latvaosaan, sekä Polygraphus-lajit. — Erittäin 
vahingollisia molemmille yleisille havupuillemme näyttävät 
myöskin olevan muut Ips- ja Pityogenes-lajit sekä kuuselle 
Xylechinus pilosus ja Pityophthorus fennicus. Sen kautta, 
että nämä kuitenkin ovat paljon harvinaisemmat kuin edel- 
liset lajit, ei niiden tuottama taloudellinen tappio sentään 
liene läheskään niin suuri. Samaa saatamme myöskin sanoa 
koivussa elävästä Scolytus Ratzeburgi'sta. 
Blastophagus piniperda tekee toisellaistakin vahinkoa. 
Se tunkeutuu täysimuotoisena havupuitten nuorten taimien 
latvoihin, puun sisään, syödäksensä keskellä ydintä itsellensä 
suoran käytävän, ja tämän vaikutuksesta latva taittuu tuu- 
lessa. 
Anisandrus dispar, joka kaivaa käytävänsä lehtipuitten 
hentoihin oksiin, itse puuaineen sisään, tekee toisinaan va- 
hinkoa hedelmäpuillemme kuivattamalla niitä tai nii- 
den oksia. 
Vahingottomia näyttävät olevan havupuissamme 
elävät Hylastes-, Hylurgops- ja Crypturgus-lajit, syystä että 
ne käyvät käsiksi vain ennestään kuolleisiin puihin. — Muut 
