86 Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 6. XII. 1913. 
18. Pityophthorus Eichhoff. 
Peitinsiipien alaspäin kaartuneessa kärkiosassa ulkopuo- 
lella sisäreunan uurretta yksinäisiä pieneen nystyrään kiin- 
nitettyjä pitkiä sukia. Ruumis pitkä, kapea, tasapaksu. Etu- 
selkä leveytensä pituinen, kärkeä kohti vain hieman kape- 
neva. Peitinsiivet 2 !/, kertaa leveytensä pituiset, niiden kärki 
sisäreunan kohdalla kulmikkaasti venynyt. Kiiltävä, musta 
tai ruskea, peitinsiivet kärkeen päin tavallisesti vaaleammat. 
Koiraksen samoin kuin naaraksenkin otsassa suhteellisen 
lyhyt ja harva keltainen karvapeite. 1—1.5 mm pitkä. 
Elää pienissä kuusissa. Joks. harvinainen, mutta levinnyt yli koko 
alueen Lappiin asti. 
33. fennicus Eggers. ') 
19. Pityogenes Bedel. 
1 Peitinsiipien peräuurteiden ulkopuolella on koirak- 
sella kolme terävää keilamasta hammasta, naarak- 
sella kolme pienempää hammasta. 
2 Ruumisrasvakiiltoinen, peitinsiipien piste- 
viirut epäsäännölliset, kärkeä kohti häl- 
venevät. Koiraksen peräuurteet le- 
veät ja syvät; toinen perähammas joten- 
kin yhtä kaukana ensimäisestä ja kol- 
mannesta hampaasta taikka lähempänä 
kolmatta; kaikki hampaat hieman sisään- 
Kuva 16. Pityo- päin suunnatut. Naaraksella on otsassa 
genes chalcogra- pään etureunan takana suuri syvä ym- 
phus. Koiras. pyriäinen kuoppa. — Mustanruskea, pei- 
1) Lähisukuinen tälle on keski-eurooppalainen P. micrographus L., 
joka aikaisempien ilmoitusten mukaan olisi Suomestakin tavattu. Vasta 
aivan äskettäin on H. Eggers, jolle olen lähettänyt meikäläiset Pityo- 
phthorus'et tarkastettaviksi, minulle kirjeessä antamiensa tietojen mu- 
kaan, erottanut P.fennicus'en, joka paitsi Suomesta on tavattu Heudorfissa 
Württembergissä, eri lajiksi. P. micrographus eroaa tästä m. m. seu- 
raavissa kohdin: Ruumis on hieman soukempi, peitinsiivet 21/, kertaa 
leveytensä pituiset, etuselkä leveyttään hieman pitempi, eteenpäin enem- 
