6. XII. 1913. Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 87 
tinsiivet punanruskeat, tyveltään tavallisesti tummemmat. 
2—2.3 mm pitkä. 
Elää kuusessa, joskus männyssä, etupäässä ohuen kaarnan alla 
pienissä puissa tai suurempien puitten latvoissa ja oksissa. Hy- 
vin yleinen. Levinnyt Etelä-Suomesta eteläisimpään Lappiin asti. 
34. chalcographus Linn. ') 
Ruumis himmeän kiiltävä; peitinsiipien pisteviirut sään- 
nölliset, pisteet selvästi riveihin järjestyneet. Koiraksen 
peräuurteet matalat; toinen perähammas lähempänä en- 
simäistä kuin kolmatta hammasta; ensimäiset ja kolman- 
net hampaat suoraan taaksepäin, ei sisäänpäin suunna- 
tut. Naaraksen päässä kolme kuoppaa, joista ylin ja 
Kuva 17. Pityogenes Saalasi; vasemmalla koiras sivulta; 
oikealla naaraksen pää edestä. Eggersin mukaan. 
samalla suurin on otsan yläreunalla, kosketellen etuselän 
etureunaa; molemmat muut pienet pistemäiset kuopat 
ovat likellä tuntusarvien tyveä. Muuten kuin edellinen 
laji. 
Elää aivan hoikissa kuusissa tai kuusten oksissa kaarnan alla. 
Hyvin harvinainen. Toistaiseksi tunnetaan vain 3 yksilöä (2 koi- 
rasta ja 1 naaras) Kittilästä (U. Saalas). 
35. Saalasi Eggers. 9) 
Peitinsiipien peräuurteiden ulkopuolella, jotka koiraksella 
yhdessä muodostavat melkein ympyriäisen kuoppamai- 
sen alan, on koiraksella ylempänä kummallakin puo- 
män kapeneva. Koiraksen otsassa on hyvin pitkä, tuuhea, miltei tupsu- 
mainen, keltainen karvapeite. — Kaikki P. micrographus'ta koskevat 
tiedonannot Suomesta tarkoittavat fennicus'ta. 
1) P. elongatus Löw., joka on mainittu J. Sahlbergin , Cat. col. Faun. 
fenn:ssä“, ei ole tavattu Suomessa. 
2) Tämän lajin selittää tarkemmin H. Eggers Entom. Blätter'iissä. 
