90 
jat kellanpunaiset. 
Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 6. XII. 19138 
tinsiivet vaaleamman punanruskeat, tuntosarvet ja raa- 
2.2 —3.5 mm pitkä. 
Elää männyssä, mieluimmin latvaosissa. Yleinen Etelä-Suo- 
mesta Lappiin asti. 
41. acuminatus Gyll. 
4” Peitinsiipien peräkuopan reunalla on 
kummallakin puolella 4—5 hammasta, 
joista viimeinen (alin) on hieman itse 
reunan sisäpuolella. Vain suturalis'en 
naaraksella on ainoastaan 3 hammasta. 
Kärki ei ole kyhmyksi venynyt. 
5 Peitinsiipien peräkuopan reunalla kum- 
mallakin puolella enemmän kuin 3 ham- 
Kuva 21. Ips 
acuminatus. 6 
Koiras ja naaras. 
masta (3) tai kyhmyä (9). 
Peitinsiipien peräkuopan ulkoreunalla, 
alimman vapaan keilamaisen hampaan 
alla vielä yksi tai kaksi matalaa kyhmyä; 
toisen suuren (usein suorakulmaisen ja tyveltään kol- 
mannen hampaan kanssa yhteenkasvaneen) hampaan 
sekä alimmaisen keilanmuotoisen hampaan välissä vain 
yksi ainoa syrjähammas (43) tai pieni kyhmy (g). Ruu- 
Q mis lyhyempi. Pei- 
tinsiipien viirupisteet 
karkeat, kärkeä kohti 
syvemmät. 3—3.s mm 
pitkä. 
Elää männyssä, joskus 
kuusessa. Yleinen Etelä- 
Kuva 22. Ips proximus. — Koiras ja ja Keski-Suomessa. 
Near 42. proximus Eichh. 
6” Peitinsiipien peräkuopan ulkoreunassa ei ole alimmaisen, 
hiukan reunan sisäpuolella vapaasti seisovan, keilamai- 
sen hampaan takana mitään selviä kyhmyjä. Toisen suu- 
ren sivuhampaan ja alimman keilanmuotoisen hampaan 
välillä on kaksi pientä reunahammasta. Ruumis suh- 
teellisesti pitempi, peitinsiipien viirupisteet eivät ole 
kärkeä kohti syvemmät. 
