GI AI 1913. Saalas, Suomen kaarnakuoriaiset. 91 
A 
A 
5 N 
Peräkuopan ulkoreunan ensimäinen ja toinen hammas 
niin kaukana toisistaan kuin etäisyys molempien peitin- 
siipien ensimäisen hampaan välillä. Peräkuoppa ympy- 
riäinen. Koiraksen ja naaraksen hampaat samanlaiset, 
jälkimäisen vain pienemmät. Suurempi laji. 3—4 mm 
pitkä. 
Elää männyssä ja kuusessa, usein myös, ulkomaalaisten tietojen 
mukaan, lehtikuusessa. Yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa; levin- 
nyt Pohj.-Pohjanmaalle asti. 
43. laricis Fabr. 
Peräkuopan ulkoreunan molemmat ensimäiset hampaat 
lähellä toisiaan, niiden etäisyys paljon pienempi kuin 
molempien = pei- 
tinsiipien ensi- 
mäisten hampai- 
den välinen etäi- 
syys. Koiraksen 
peräkuoppa soi- 
kea, epäselvästi Kuva 23. Ips suturalis. — Koiras ja 
rajoitettu sen naaras. 
kautta, että suu- 
rimmat hampaat (ensimäinen, toinen ja viides) ovat ul- 
koreunan sisäpuolella. Naaraksella vain 3 selvää ham- 
masta kummallakin puolella. Pienempi ja enimmäkseen 
tummempi laji. 2.8—3.2 mm pitkä. 
Elää männyssä ja kuusessa. Yleinen kautta alueen. 
(nigritus Gyll.) 44. suturalis Gyll. 
Peitinsiipien peräkuopassa kummallakin puolella vain 
3 hammasta, jotka ovat ulkoreunan sisäpuolella, joten- 
Kin Jaukanastasta a =. un. (sutaralis. Gyll. 2). 
Katsaus kaarnakuoriaisten syömä- eli 
käytäväkuvioihin. !) 
Käytävät sijaitsevat kaarnan alla tai sisässä. 
Syömäkuviossa on yksi tai useampia erityisiä säännöl- 
') Tästä tutkimuskaavasta puuttuvat Hylastes brunneus'en ja attenu- 
atus'en sekä Pityogenes Saalasi'n syömäkuviot, jotka ovat minulle tun- 
