104 Smärre meddelanden. 17-14. 1912 
Maisteri E. Merikallio teki ilmoituksen tilhen (Am- 
pelis garrulus) ja kirjosiipi-käpylinnun (Loxia bifasciata) esiin- 
tymisestä viime aikoina eri seuduilla maassamme (vrt. Luon- 
non Ystävä 1914, siv. 16—18, 52—56). 
Doktor B. Poppius förevisade ett i Nurmes, Karelia i 
borealis, den 21 juli 1910 skjutet exemplar af Muscicapa 
parva. 
Maisteri K. Linkola teki ilmoituksen eräästä pohjoi- 
sesta Monotropa hypopitys L. -löydöstä: 
„Elokuussa v. 1913 oli med. kand. Aatto J. Oksa- 
nen (Kuopiosta) tuonut esittäjälle kuivattuja yksilöitä mai- 
nitusta kasvista. Hra Oksanen oli löytänyt ne saman kk. 
18 p:nä Pohjois-Hämeessä (Tb) Saarijärvellä, petäjäkankaalla 
maantien vieressä 11—12 km välillä Saarijärveltä Äänekos- 
kelle tullessa, Ristniemenmäen alla Saarijärven kirkon puo- 
lella. Noin 20—30 kppl. käsittävä ryhmä pisti kellervän 
värinsä kautta jo matkan päästä silmään. Keski-Suomessa 
ei kasvia ennen ole näin pohjoisessa tavattu. Eräs isolerattu, 
vielä pohjoisempi löytö on Ob:ssa: Kemi, Ylä-Akkunus (Luon- 
non Ystävä 1905, s. 77).* 
Student Th. Grönblom förevisade den för värt land 
nya skalbaggen Heterocerus fenestratus Thunbg samt yttrade 
därvid följande: 
„Denna för Finland nya art skiljer sig från den nära- 
stäende, hos oss allmänt förekommande H. fusculus Kiesw. 
bl. a. genom sin nägot betydligare storlek, genom att den 
är något bredare och har tydligare gula teckningar ä elytra, 
samt genom att benen äro ljusgula med svarta knän, dä 
de däremot hos fusculus äro mörka med gula knän. Jag 
fann ifrägavarande art i ett exemplar vid stranden af Pyhä- 
järvi sjö i Birkkala, Satakunta, den 8 juni 1913. Professor 
J. Sahlberg, som godhetsfullt granskat bestämningens 
riktighet, upptäckte ett exemplar af samma arti sin egen 
samling. Detta var funnet redan är 1885 i augusti i Karis- 
lojo, Karkali, Ab.* 
