7. U. 1914. A. ja K. Hildén, Ornitologisia havaintoja Karkusta. 139 
Mitä kysymyksessä olevan alueen rajoihin tulee, ovat 
ne sangen vaikeasti tarkoin määriteltävissä. Ylimalkaista 
sanontatapaa käyttäen, kuuluu alueeseemme varsin suuri osa 
Kokemäenjoki-systeemin keski-osaa, n. s. Rautavesi siinä 
olevine lukuisine saarineen ynnä tämän vesireitin kummal- 
lakin puolella oleva maa-alue. Eteläpuoli on kumminkin tut- 
kittu perusteellisemmin kuin pohjoispuoli. 
Karkun seutu on pinnanmuodostukseltaan verrattain vaih- 
televaa, enimmäkseen kuitenkin alavaa maata, jos kohta se 
ei kuulu Satakunnan rannikko-osan loivaan ja lakeaan tyyp- 
piin. Karkussakin ilmenee maamme keskiosille ominainen 
pienmäkinen luonne, vaikka korkeusvaihtelut eivät olekaan 
erikoisen tuntuvat. Yleensä vaihtelee korkeus merenpinnan 
yläpuolella 50 ja 100 m välillä; korkeimmat paikat ovat 
Pirunvuori (93.7 m) ja Ellivuori (jonkun verran matalampi). 
Ainoastaan kukkuloiden korkeimmilla paikoilla pistää 
kallioperusta näkyviin, muuten on maa pitkin matkaa ir- 
tainten maalajien (saven, moreenin) peitossa. — Metsät, jotka 
anastavat varsin laajoja aloja, ovat etupäässä puhtaita kuusi- 
metsiä, harvemmin lehti- tai sekametsiä, ja silloinkin vain 
rajoitetuilla aloilla.. 
Viljelysmaat, pellot ja niityt ovat jokseenkin runsaasti 
edustettuina, vaikk'ei suinkaan tasasuhtaisesti yli alueen le- 
vinneet. Enimmäkseen ovat ne keskitetyt Rautavettä lähinnä 
ympäröiviin seutuihin, sillä kuta etäämmälle veden lähetty- 
viltä tullaan, sitä harvinaisemmiksi ne tulevat. 
Itse Rautavesi ei muodosta suurempia aavoja selkiä, vaan 
on sille päinvastoin ominaista suuri saaririkkaus (suurimmat 
saaret ovat Salonsaari ja Papinsaari), jotapaitsi niemet ja 
lahdelmat ylenpalttisesti vaihtelevat keskenään. Erityisesti 
ehkä on mainittava monessa kohdin tavattavat laajat kaislistot, 
jotka monelle vesilinnulle tarjoavat oivallisia pesäpaikkoja. 
Rautavettä lukuunottamatta tavataan alueella vielä useita 
pienempiä järviä, joista huomattavimmat kenties ovat n. 2 km 
pituinen, miltei kokonaan viljelysmaiden reunaama Riipilän- 
järvi sekä yksinäinen, metsien ympäröimä muutaman km pitui- 
nen, mutta vain parin sadan metrin levyinen Heinijärvi. — 
