176 Montell, Förslag till naturskyddsområde vid Kilpisjaur. 4. IV. 1914. 
hör att hålla rummen varma för de resande, mest frakt- 
karlar — och smugglare —, som färdas till och från Skibot- 
ten. Här förbrukas därför årligen stora mängder ved, hvil- 
ken naturligtvis tages så nära stugan som möjligt, med den 
påföljd att den ena björkdungen efter den andra nedhugges. 
Redan äro stora sträckor kalhuggna. Till det snabba förö- 
dandet af björkskogen ha några ripfångare, enligt hvad det 
påstås norrmän från Lyngen-trakten, hvilka af ställets inne- 
hafvarinna under flera vintrar olofligen hysts, dessutom 
verksamt bidragit. De ha vid utgillrandet af sina snaror 
nedhuggit hundratals björkar, hvilka sedan fått ligga kvar 
och ruttna. 
Vid mitt första besök här uppe, sommaren 1910, frap- 
perades jag af den frodiga vegetationen vid en fjällbäck 
helt nära fjällstugan. Höga, vackra björkar och i deras 
skugga en busk- och örtvegetation, som i yppighet och art- 
rikedom kunde täfla med den bördigaste åländska löfäng. 
Nu är denna härlighet ett minne blott. Björkarna ha ned- 
huggits, och den yppiga flora, som för sin trefnad behöfde 
björkarnas skugga, har tvinat bort. Sommaren 1912 kommo 
endast några få arter till blomning, och om några år har 
den yppiga björkfloran helt och hållet gifvit vika för en 
torftig risvegetation. Och så kommer det att gå i dalgång 
efter dalgång, till dess Saanas hela västsluttning förvandlats 
till den ödsliga, fjällhedliknande rismark, som så mången- 
städes i fjällen vittnar om människans framfart. Och när 
det en gång kommit därhän, finnes föga hopp att den sköf- 
lade björkskogen skall ersättas af en ny, ty fjällbjörken 
tyckes nästan helt och hållet sakna förmågan att efter ned- 
huggning föryngra sig genom rot- och stubbskott, och de 
genom frö tilläfventyrs uppkommande plantorna ha ringa 
utsikt att stå sig i kampen med Empetrum och andra här- 
diga risväxter på de för den starka insolationen blottställda 
sluttningarna. 
Men icke endast Saanas sluttningar hotas af fjällstugans 
inbyggare. Redan kastas lystna blickar öfver till fjället 
Malla, som reser sig på andra sidan af Siilaslahti, Kilpis- 
