184 Linkola, Kasvitietoja Jyväskylästä. 4. IV. 1914. 
mainitun lehdon läheiseltä niityltä. Tien varressa Lastukos- 
kelle palattaessa kasvoi Aegopodium podagraria erään mö- 
kin luona puoliruderatina ja Galium boreale muutamalla 
aholla; samoin aholla Lastukoskella Filago montana. 
Sammalista mainitsen Sphagnum quinquefarium’in ja Bar- 
tramia norvegica'n Pisanvuorelta. 
Maisteri K. Linkola ilmoitti edelleen painettavaksi: 
Kasvitietoja Jyväskylästä. 
Jyväskylän kaupungin ja sitä ympäröivän maaseurakun- 
nan putkilokasvistosta ovat tietoja julaisseet toht. V. F. 
Brotherus (Anteckningar till Norra Tavastlands Fiora, 
Notiser ur Sällsk. pro Fauna et Flora Fennica förhandlin- 
gar, ny serie 10 häftet, 1871—74) retkeilyiltään v. 1869 ja 
toht. E. A. Wainio (Havainnoita Itä-Hämeen kasvistosta, 
Meddelanden af Soc. pro Fauna et Flora Fennica, 3 häftet, 
1878) retkiltään eteläosissa pitäjää v. 1874. Molemmat omis- 
tivat Jyväskylän kasviston tutkimiselle vain lyhemmän ajan. 
Myöhemmin on A. W. Gadolin (Reminiscenser frän Ta- 
vastland, Strödda uppsatser utgifna af bot.-zool. föreningen 
„Primula“, p. 45—60, Åbo 1887) julaissut yksityisiä kasvi- 
löytöjään Jokelan pappilan luota, Lohikoskelta, Kanavuo- 
relta, Jääskilästä ja Vuoritsalosta (, Vuorisalo*). Muutamia 
yksityisiä tietoja kasvilajien esiintymisestä seudulla on edel- 
leen saatavissa joistakuista kasvinäytteistä, joita muutamilta 
keräilijöiltä on saatu Yliopiston kokoelmiin. Osa näistä on 
jo ilmoitettuna Hj. Hjelt'in Conspectus Florae Fennicae- 
teoksen eri osissa. 
Kasvistoa Jyväskylässä, samoinkuin koko siinä kasvitie- 
teellisessä maakunnassa, Tb:ssa, jonka eteläisimpiä osia Jy- 
väskylä on, voi vielä pitää hyvin vaillinaisesti tunnettuna. 
Otaksuen sentähden pienempiäkin lisätietoja tältä alueelta 
tervetulleiksi, olen laatinut luettelon edellisessä mainittuja 
kirjallisia lähteitä täydentävistä lisistä, joita kesinä 1912 ja 
