10 E. Reuter. — Selan. 7. XI. 1906 
Tyskland, Frankrike, Italien, Serbien, Moldau, Ungarn, mel- 
lersta och södra Ryssland. I Ryssland är den känd blott 
frän Kozlow, Kharkow, Sarepta och Moskva, hvilken sist- 
nämnda ort synes vara dess nordligaste hittills kända fynd- 
ort. Anmärkningsvärdt är vidare, att den finska fyndplat- 
sen, Lofsdal i Pargas, under flera decennier i afseende å 
hemipterfaunan blifvit noggrant utforskad af min broder, 
prof. O. M. Reuter, hvarför fyndet förefaller sä mycket 
mer Öfverraskande. 
Professor Th. Salan lämnade följande meddelande om 
En stubbsvansig kattras. 
Vid Sällskapets möte den 3 oktober 1896 förevisade 
» numera aflidne lektor A. J. Mela för Sällskapet ett lef- 
vande exemplar af en katt frän Pieksämäki socken, som af- 
vek frän den vanliga huskatten genom att vara försedd med 
en ytterst kort, rudimentär svans, och uppgaf han därjämte, 
att dylika, svanslösa kattor vore tämligen vanliga i trakten 
af S:t Michel. 
I anslutning härtill fär jag anmäla, att jag sistlidne som- 
mar hos artisten W. O. Parviainen ä hans villa Bätstad 
vid Hvitträsk i Kyrkslätt var i tillfälle att se en stubbsvan- 
sig katt af grärandig färg, med en svansstump af omkring 
10 centimeters längd. Herr Parviainen hade är 1908 
tillhandlat sig af en bonde i Kyrkslätt en stubbsvansig katt- 
hona, och hade från denna i fem generationer framfödts 
stubbsvansiga kattor. Enligt hörsägen skulle den ursprung- 
liga, stubbsvansiga katten härstammat frän Skottland. Märk- 
ligt är, att stubbsvansen hos dessa kattor gått i sä många 
generationer i arf, hvilket äfven varit fallet med den af 
Mela förevisade katten. Äfven den af herr Parviainen 
köpta katten förmodades, liksom Melas frän Pieksämäki, 
vara en bastard af katt och hare. 
Denna vantro, att genom parning af katt och hare kunde 
uppstä bastard-afkomlingar, tyckes vara ganska utbredd. 
