7. XI. 1914. Selan m. fl. — A. Hilden. 11 
Sä uppger professor Edv. Westermarck i:en uppsats, 
Om människorasernas blandning, i Geografiska Föreningens 
tidskrift 1889, s. 68, att aflidne apotekar Axel Ahnger 
meddelat honom, att pä en egendom i mellersta Finland är 
1888 framfödts , några bastarder af katt och hare". 
I anledning af meddelandet anförde docent H. Feder- 
ley, att en stubbsvansig kattras var känd pä ön Man i Ir- 
ländska sjön och att ärftlighetsexperiment, som anställts med 
denna kattras, gäfvo vid handen, att stubbsvanskaraktären 
var dominant öfver den normala svansen. 
Magister Axel Wegelius omnämnde, att han i Ylö- 
järvi varit i tillfälle att se en svanslös katt, som härstam- 
made från Österbotten och påstods föda hanliga ungar med 
svans och honliga utan svans. 
Maisteri V. Räsänen ilmoitti Kemissä nähneensä naa- 
raskissan ilman häntää, joka oli synnyttänyt hännättömiä 
poikia. 
Professor K. M. Levander omnämnde, att intenden- 
ten för Högholmens djurgärd, magister R. Palmgren, in- 
köpt svanslösa kattor och för närvarande satt i gång experi- 
ment för utrönande af ärftlighetsförhällandena hos denna ras. 
Lääket. kand. Armas Hildén esitti: 
Erithacus philomela (Bechst.) pesivänä St-alueella. 
Satakielinen kuuluu — kuten tunnettua — maamme itäis- 
ten osien lintufaunan tyypillisimpiin edustajiin, mutta on vuosi 
vuodelta levittänyt asuma-alojaan länteenpäin. Näin ollen 
on nykyään läntisimmät tunnetut pesälöydöt tehty (Mela- 
Kivirikon ,Suomen Luurankoisten* ja Kolthoff-Jä- 
gerskiöldin ,Nordens Fäglar'in* mukaan) Helsingissä (N), 
Tammisaaressa (N), Hämeenlinnassa (Ta), Hauholla (Ta), Hat- 
tulassa (Ta), Tampereella (Ta), Mustialassa (Ta) ja Jyväsky- 
lässä (Tb). Vertailun vuoksi mainittakoon sitäpaitsi, että 
