44 Frey, Fasciationer. 6:11: 1915) 
Vidare lämnade amanuens Richard Frey följande 
meddelande: 
Fasciation hos Chrysanthemum leucanthemum L. och 
Taraxacum officinale Vill. 
Universitetets botaniska museum har nyligen af mag. 
H. Kranck emottagit ett exemplar af den vanliga präst- 
kragen, Chrysanthemum leucanthemum L., som visar en tyd- 
ligt utpräglad fasciation af stjälken. Såsom framgår af den 
sammanställning, som af mig i en uppsats, ,Om i Finland 
iakttagna fasciationer hos fanerogamer“ (Medd. Soc. F. Fl. 
Fenn., 38, sid. 100—107, 1912), lämnats om hos oss hittills 
funna likartade växtmissbildningar, har något dylikt fall hos 
prästkragen tidigare icke iakttagits i vårt land. 
Det ifrågavarande exemplaret har blifvit funnet i Eke- 
näs på de s. k. Seminariiängarna den 4 juli 1913 af seminarii- 
eleven Gunnar Svensson. Det växte här tillsammans 
med normala exemplar af prästkragen. Stjälken är utplattadt 
bandformig, ungefär 11—12 mm bred, men knappast 1 mm 
tjock, och bär enstaka, glest strödda, små blad. I toppen 
finnes en enda, stor, i samma riktning som stjälken starkt 
ensidigt utdragen blomkorg, sannolikt uppkommen genom 
sammansmältning af flera, bredvid hvarandra belägna anlag. 
Enligt Penzig (Pflanzenteratologie, bd. Il, sid. 76—77, 
1894) och Masters (Vegetable Teratology, sid. 70, 1869) 
hör denna fasciation till en af de vanligaste växtmonstrosi- 
teterna. 
Vidare har en synnerligen vacker fasciation af blom- 
skaftet hos maskrosen (Taraxacum officinale Vill.) anträffats 
senaste sommar i Helsingfors Botaniska trädgärd af magister 
E. Lindquist. Det cirka en half meter höga blomskaftet 
är ihåligt, uppsvälldt utplattadt, upptill cirka 2 cm, nedtill 
4—5 cm bredt och bär i toppen omkring 7—8, med hvar- 
andra icke sammansmälta blomkorgar. Denna iögonenfallande, 
mycket ofta i litteraturen omnämnda monstrositet (Penzig, 
bd. II, sid. 97—98) är äfven tidigare känd från Finland 
(E. Reuter, Medd. Soc. F. FI. Fenn., 33, sid. 43, 1907). 
