18 Merikallio, Lintutietoja Pohjois-Suomesta I. 6. XI. 1915. 
29 p:nä marraskuuta 1910 tavannut parven kirjosiipi-käpy- 
lintuja Kuusamossa. Kts. E. M—o: Kirjosiipi-käpylinnun 
(Loxia bifasciata Brehm) vaelluksista Suomeen, Luonnon 
Ystävä ;n:0 (2. w. 1914; 
Corvus frugilegus L. Peltovaris. Mela-Kivirikon mukaan 
ei lintua ole tavattu Kuusamon alueella. Useiden henkilöiden 
(m. m. maisteri K. Hänninen ja opettaja 1. Tammi) mukaan 
on se keväisin monta kertaa Kuusamossa tavattu. Myös 
Taivalkoskella on lintu monin paikoin kansan kesken tun- 
nettu. 
Nucifraga caryocatactes macrorhynchus Brehm. Kapea- 
nokkainen pähkinähakkinen. Lintu on opettaja Tammen mu- 
kaan v. 1911 ammuttu Kuusamossa Tavajärvellä (n. 66° 5 
pohj. lev. ja 5° 10' it. lev.). Katso Medd. Soc. Fauna et Fl. 
Fenn. 40, siv. 28. 
Garrulus glandarius (L.). Närhi. 4 p:nä kesäkuuta 1913 
tapasin linnun Kuoliojärvellä, Kuusamossa (n. 65° 48). Kuu- 
samossa on lintu muuten useita kertoja tavattu ainakin talvis- 
aikaan (Hänninen y. m.). Taivalkoskella, missä lintu tuntuu 
olevan yleisesti tunnettu kansan kesken, sanotaan sitä löy- 
tyvän kesälläkin. Erään mökin seinällä tapasin täällä am- 
mutun närhen. 
Cypselus apus (L.). Tervapääskynen. Tätä ennen Kuu- 
samon alueelta tuntematonta lintua tapasin v. 1913 sekä 
Kuusamon kirkonkylässä, missä 5 p:nä kesäkuuta pari lenteli 
kirkon seutuvilla, että Alakitkassa, Wasaraperän seutuvilla. 
Täällä tapasin 10 p:nä kesäkuuta lintuja kahdessa eri pai- 
kassa. Akanlahdella, mistä Kuusamon vesistöjen tukit maa- 
matkansa Maanselän yli aloittavat, tapasin parin terva- 
pääskysiä. Eräällä läheisellä lammella oli suuressa pääskys- 
parvessa, aina kuusikin lintua yht'aikaa näkösällä. Kansan 
kesken on „tervapääsky“ monin paikoin alueella tunnettu. 
Myös maisteri K. Hänninen ja maanvilj. Eemeli Korhonen 
ovat linnun tavanneet. 
Upupa epops L. Harjalintu. Opettaja I. Tammen mu- 
kaan on seminaarin oppilas Heikki Aho ampunut linnun 
