26 Kärki. — Grönblom. — Suomalainen. 4. XII. 1915 
suus 2.6 cm. Kuoret ovat siis tavallista paljon litteämmät. 
Muodoltaan ovat ne soikeat ja kumpu (umbo) verrattain 
heikko ja taaksepäin vetäytynyt. Zoologisella museolla on 
eksempl. nimellä: Margaritana margaritifera L. f. compressa 
West. 
Wienankarjalan Kemjoessa esiintyy vielä edellisistä poik- 
keava paikallismuoto. Ominaista tälle on kuorten kuperuus 
ja pitkän-suippo ulkomuoto. Kaikki Zoologisella museolla 
löytyvät eksempl. ovat hyvin erodeerattuja, varsinkin kummun 
seutuvilta. Mittaamieni 10 eksempl. keskimitta on seuraava: 
pituus 8.2 cm, korkeus 3.s cm ja paksuus 2.4 cm. Eläin on 
siis tavallista muotoa huomattavasti pienempi. Kirjallisuu- 
dessa en ole tavannut tällaista muotoa muualta mainituksi. 
Nimeksi ehkä sopisi: Margaritana margaritifera f. oblonga. 
Edellisen ilmoituksen johdosta mainitsi lehtori, fil. mais- 
teri E. W. Suomalainen jokihelmisimpukan olevan ylei- 
sen Kokemäenjoessa ja muuallakin samassa vesistössä. — 
Herra Th. Grönblom taas sanoi mainitun simpukan vielä 
50 vuotta sitten viihtyneen Tammerkoskessa. 
Lehtori, fil. maisteri E. W. Suomalainen mainitsi 
Kolme uutta haisusieni- (Phallus impudicus L.) löytöä Suo- 
mesta. 
Ensimäinen kirjallisuudessa mainittu Phallus impudicus- 
löytö maastamme on aina vuodelta 1755, jolloin Pehr Ad- 
rian Gadd tapasi sienen eräältä saarelta Rauman kaupun- 
oin läheltä (vrt. Medd. 21, siv. 85). Vasta 151 vuotta myö- 
hemmin tehtiin seuraava ilmoitettu löytö: kesällä 1906 Jo- 
malan pappilan lähellä Ahvenanmaalla (Henry Snellman); 
mahdollisesti oli hra S. tavannut lajin jo aikaisemminkin 
Korpossa (vrt. Medd. 33, siv. 32). Elokuun 1 p:nä v. 1907 
löysi Widar Brenner 7 yksilöä Föglön saariston Näfvers- 
holmista ja Alvar Palmgren samana kesänä useampia 
yksilöitä Jomalasta sekä Lemlannin Jersöstä (vrt. Medd. 34, 
siv. 26—27). Näiden kuuden tahi seitsemän löydön lisäksi 
voin ilmoittaa kolme uutta löytöpaikkaa, kaikki Pohjanlahden 
eteläosan rannikkoseudulta. 
