4. II. 1916. Brenner. — Rantaniemi. 35 
höja sig och sälunda smäningom vinter efter vinter stiga 
öfver den omgifvande vattennivån och därigenom uttorka, 
hvarefter de smäningom betäckas af etti tjocklek tilltagande 
lager af björnmossa. Pä vintervägar öfver mossar i Lapp- 
marken har doc. Fries funnit talrika sädana palsar, stund- 
om längs länga vägsträckor i en sammanhängande räcka, 
äfven dessa ädagaläggande den af honom angifna orsaken 
till deras uppkomst. 
Uti de sälunda bildade äkta palsarna kan man särskilja 
en inre kärna, bildad af samma material som den omgifvande 
mossen, och ett yttre, af dess älder beroende tunnare eller 
tjockare lager af med Sphagnum inblandad Polytrichum-tort, 
ytterst belagd med en lafskorpa. 
Ett annat slag af palsar äro de i följd af jäsleruppsväll- 
ning framkallade, hvilka af deras upptäckare benämnts jäs- 
lerpalsar. 
Numera urständsatt att själf i naturen närmare under- 
söka den ofvannämnda eller andra dylika, mähända äfven 
annorstädes förekommande torf-tufbildningar, har jag här- 
med velat fästa yngre forskares uppmärksamhet vid denna 
företeelse. För i landsbygden bosatta personer vore det 
lätt att genom ett under flere vintrar ä rad fortsatt undan- 
skaffande af snön frän nägra fläckar i en mosse iakttaga 
köldens inverkan i ifrägavarande hänseende. 
Lehtori, fil. maist. A. Rantaniemi kertoi viime ke- 
sänä tekemästänsä Retkestä Kemijoen laaksossa. 
Viime kesäiseltä matkaltani Kemijokilaaksossa, etupäässä 
sen itäisten haarojen ja niihin liittyvien Kuusamon puoleis- 
ten reittien varsilla, jonka matkani tarkoitus oli pääasiassa 
tutkia kasvilajien maantieteellistä levenemistä ja jokireitin 
mahdollista merkitystä niiden leviämiselle, pyydän tällä ker- 
taa esittää muutamia yksityisten kasvilajien uusia löytöpaik- 
koja. 
Retkeillessäni kesällä 1898 Kuolajärven pitäjän itäosissa, 
kiinnitti jo silloin huomiotani kasviston suuri erilaisuus ve- 
denjakajan itäpuolella, verrattuna Kemijoki-reitin puoleiseen 
