46 Linkola, Pimpinella magna L. 4. III. 1916. 
Athyrium filix femina 1— Geranium silvaticum 3 
Aspidium filix mas 3 Oxalis acetosella 2 
A. spinulosum 1— (Hypericum guadrangulum 1—) 
Convallaria majalis 4—5 Viola Riviniana 1 
Majanthemum bifolium 5—6 Epilobium angustifolium 1 
Paris quadrifolius 1 Aegopodium podagraria 3—4 
(Rumex acetosa 1—) Pimpinella magna 3—4 
(Dianthus deltoides 1—) Angelica silvestris 1 
(Stellaria graminea 1—) Chaerophyllum silvestre 1—2 
St. holostea 2—3 Trientalis europaea 3 
Anemone hepatica 3 Veronica chamaedrys 2 
Aconitum *septentrionale 1 (V. officinalis 1) 
(Trollius europaeus 1—) Melampyrum pratense 3 
Ranunculus auricomus v. fallax 2—3 = M. silvaticum 4 
Rubus saxatilis 2 Solidago virgaurea 3 
(Potentilla erecta 1) (Hieracia Cymella 1—) 
(Vicia cracca 1) 
V. sepium 2 Vaccinium myrtillus 3 
Lathyrus vernus 2 V. vitis idaea 2 
Kuten edellä esitetystä näkyy, on P. magna kasvi, joka 
Laatokan pohjoispuolisissa seuduissa kasvaa useissa paikoissa 
sillä lihavalla rantatienoolla, jolle useimmat muutkin seudun 
vaateliaista kasveista levenemisessään rajoittuvat. Ainoa 
tältä alueelta syrjässä oleva löytöpaikka on Salmin Hiisjär- 
vellä, missä paitsi mainittua kasvia, monet muutkin harvi- 
naisuudet, m. m. Ulmus montana, ovat tavanneet soveliaan 
kasvupaikan seudun kalkinpitoisella maaperällä. Havainnois- 
tani käy edelleen selville, että puheena oleva laji on alueella 
hikevien lehtojen kasvi, joka varjostuksen puutetta kestäen 
melko hyvin sietää kulttuuria. Jopa se näyttää sitä suosi- 
vankin, koskapa ilmestyy kulttuurin luomille kasvupaikoille, 
missä sitä varemmin, alkuperäisissä luonnonoloissa, ei ole 
voinut kasvaa (ainakin Sortavalan Tuoksjärvellä ja Puron- 
vaarassa). Laji on tässä suhteessa jossain määrin verratta- 
vissa esim. Campanula rapunculoides'iin, jolla kulttuuria suo- 
siva luonne kuitenkin on paljokin voimakkaammin kehitty- 
nyt. — Ilman lähempää tutkimista on mahdotonta sanoa, 
onko laji Liperissä ollut alkuperäinen vai ei. 
