4. TII. 1916. Kyyhkynen, Kasvilöytöjä Pohjois-Savossa kesällä 1915. 61 
katsoen aivan tavallisen näköistä kalliota, jonka raoissa kas- 
vin juuret olivat niin syvällä ja tiukassa, ett'en tahtonut 
niitä mitenkään ehjinä ylös saada. Viikkoa myöhemmin kä- 
vin paikalla uudelleen ja silloin löysin sitä toisellaiseltakin 
kasvupaikalta: hyvin kuivalta, jyrkältä, punamultaiselta pen- 
kereeltä täydellä kukalla. Samana päivänä (%'/,) löysin lähi- 
tienoilta myös päälajia, E. latifolia'a, joka silloin oli vielä 
aivan nupussaan. Molempia lajeja kasvoi seudulla verrattain 
runsaasti, vaikkakin aivan erilaisilla kasvupaikoilla. Cypri- 
pedilum’ia löysin sieltä myös useammista paikoista. Ikävää 
vain, että lapset sielläkin repivät sitä kukkavihkoihinsa. Oli- 
vatpa he keksineet sille oman nimenkin: ,huovikkaan tossun 
kukka*. Paitsi mainittuja harvinaisia lajeja kasvoi Huosiais- 
niemella vielä hiukan seuraavia: Asplenium trichomanes, Po- 
lygonatum officinale ja Gentiana lingulata. Kaksi ensinmai- 
nittua alkanevat olla täällä jo pohjoisrajoillaan, eikä niistä 
edellistä ole tietääkseni löydetty vielä tätä ennen Pohjois- 
Savosta. Daphne oli H:niemellä kuin kotonaan. Sitä voi 
samoille jalkainsa sijoille nähdä parikymmentäkin pikku pen- 
sasta. Lonicera'a oli myös harvinaisen runsaasti. Sekin näyt- 
tää sielläpäin olevan sidottu melkein yksinomaan kalkkiseu- 
tuihin. Gymnadenia’akin kasvoi tällä niemellä melkein silkalla 
kankaalla ja lehdoissa oli Viola mirabilis'ta runsaasti. Useampia 
kalkkimaan sammalia löysin myös niemen kallioilta ja ran- 
noilta. Niistä mainittakoot: Myurella julacea, Anomodon 
longifolius, Encalypta contorta, Hypnum chrysophyllum, Ste- 
reodon fastigiatus, Leucodon sciuroides, Tortula ruralis, Neckera 
complanata, Chomocarpon quadratus. 
5. Alchemilla pubescens (Lam.) Buser. Tämän lajin le- 
venemisalue Nilsiässä on varsin merkillinen. Kasvin kaikki 
15 löytöpaikkaa sijaitsevat sillä sangen kapealla n. 4 penin- 
kulman pituisella kaistaleella, joka Pelonniemen kylältä 
Muuruvedeltä ulottuu Nilsiän halki suoraan luodetta kohden 
melkein Syvärin päähän Varpaisjärvelle. Ainoastaan Urimon- 
lahdelta löysin sen parista kolmesta paikasta hiukan syrjem- 
mästä, mutta muualta en mistään. Jouhiniemen kohdalla oli 
se „hypännyt“ järven toiselle rannalle ja kasvoi siellä Kär- 
